Tervezet

A Kormány

…/2012. (…) Korm. rendelete

az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról

A Kormány

a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés a), c) és e) pontjában, (2d) bekezdésében, (2e) bekezdésében,
a 2. alcím tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés a) pontjában,
a 3. alcím tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés a) pontjában,
a 4. alcím tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés b) pontjában,
az 5. alcím tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva
a 6. alcím tekintetében az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 16. § (14) bekezdés h) és n) pontjában,
a 7. alcím tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés m) pontjában,
a 8. alcím tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés u) pontjában,
a 9. alcím tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, valamint az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15. § (4) bekezdés a) pontjában és a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában, 
a 10. alcím tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva, 
a 11. alcím tekintetében a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 32. § (1) bekezdés e) pontjában,
a 12. alcím tekintetében az önálló orvosi tevékenységről szóló 2000. évi II. törvény 3. § (9) bekezdés a) pont aa) alpontjában,
a 13. alcím tekintetében a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés d) pontjában, valamint az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény 32. § (4) bekezdés a), b) és e) pontjában,
82. § tekintetében a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés b) pontjában,
83. § (1) bekezdése tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés b) pontjában,
83. § (2) bekezdése tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés o) pontjában,
83. § (3) bekezdése tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
83. § (4)-(5) bekezdése tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában,
83. § (6) bekezdése tekintetében a települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az átvételhez kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvény 12. § (1) bekezdés a)  pontjában,
84. § a) pontja tekintetében a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés k) pontjában,
84. § b) pontja tekintetében a magzati élet védelméről szóló 1992. évi LXXIX. törvény 16/A. § (2) bekezdésében,
84. § c) pontja tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában,
84. § d) pontja tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés d) pontjában,
84. § e) pontja tekintetében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdésének i) és l) pontjában,
84. § f) pontja tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában,
84. § g) pontja tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 16. pontjában,
84. § h) pontja tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 18. pontjában,
84. § i) pontja tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában,
84. § j) pontja tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 22. pontjában,
84. § k) pontja tekintetében a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény 67. § (1) bekezdésében,
84. § l) pontja tekintetében a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény 34. § (3) bekezdés b) pontjában,
84. § m) pontja tekintetében az Alaptörvény 15 cikk (1) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
84. § n)-s) pontja tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában,
84. § t) pontja tekintetében a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 80. § e) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:

1. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet módosítása

1. §

(1) A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ebtv. Vhr.) 3/A. § (10) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:

(A beutalónak tartalmaznia kell:)

„e) a beutaló diagnózis szöveges leírását, kódját, konzíliumi beutaló esetén a konkrét kérdést,”

(2) Az Ebtv. Vhr. 3/A. §-a a következő (10d) bekezdéssel egészül ki:

„(10d) A beutalóra adott szakvélemény tartalmazza a beutaló orvos kérdéseire adott válaszokat, a betegség okozta elváltozásokat, az esetleges további teendők szükségességét, ismételt szakkonzíliumot vagy szakkonzíliumokra tett javaslatot. A keresőképesség véleményezéséről csak a beutaló orvos ez irányú kérdésére lehet nyilatkozni.”

2. §

(1) Az Ebtv. Vhr. 7/A. § (4) és (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(4) Önálló funkcionális elv szerinti fixcsoport állapítható meg adott funkcionális alcsoportra, valamint funkcionális csoportra vonatkozóan, amennyiben azt az R. – a (6) bekezdésben foglaltak szerint – az adott eszközcsoport tekintetében lehetővé teszi.

(5) Önálló rendeltetés szerinti fixcsoport állapítható meg adott rendeltetési csoportra, amennyiben azt az R. – a (6) bekezdésben foglaltak szerint – az adott eszközcsoport tekintetében lehetővé teszi.”

(2) Az Ebtv. Vhr. 7/A §-a a következő (6) és (7) bekezdéssel egészül ki:

„(6) Az (5) bekezdés szerinti önálló rendeltetés szerinti fixcsoport a fixesítés alapjául szolgáló funkcionális csoportból vagy alcsoportból, valamint a fixesítés alá vont funkcionális csoportból, illetve csoportokból vagy alcsoportból, illetve alcsoportokból áll.

(7) Az egyes eszközcsoportokra megállapított támogatási technikát az R. melléklete tartalmazza.”

3. §

(1) Az Ebtv. Vhr. 7/B. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

„(3a) A 7/A. § (5) bekezdés szerinti fixcsoportban a támogatás összege a fixesítés alapjául szolgáló funkcionális csoport támogatására a (3) bekezdés a) pontja szerint megállapított összeg.”

(2) Az Ebtv. Vhr. 7/B. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:

„(4a) A 7/A. § (5) bekezdés szerinti fixcsoportban a fajlagos egységre jutó támogatás összege a fixesítés alapjául szolgáló funkcionális csoport támogatására a (4) bekezdés a) pontja szerint megállapított összeg.”

4. §

(1) Az Ebtv. Vhr. 14. §-a a következő (1a) és (1b) bekezdéssel egészül ki:

„(1a) Az Ebtv. 31. § (3) bekezdés e) pontja szerinti nyilatkozat az alábbiakat tartalmazza:
a) az egészségügyi szolgáltató neve, székhelye,
b) az egészségügyi szolgáltató részére az OEP által adott azonosító kód (a továbbiakban: OEP-kód), amennyiben rendelkezik ilyennel,
c) az egészségügyi szolgáltató nyilatkozata arról, hogy a nemzeti vagyonról szóló törvény szerinti átlátható szervezetnek minősül,
d) kötelezettségvállalás arra, hogy amennyiben a finanszírozási szerződéskötést követően az egészségügyi szolgáltató helyzetében olyan változás következik be, amely miatt nem minősül átlátható szervezetnek, azt ezen változás bekövetkeztétől számított 8 napon belül írásban bejelenti az OEP részére,
e) közreműködő egészségügyi szolgáltató esetén az a)-d) pontban foglaltakon túl a közreműködő egészségügyi szolgáltató nyilatkozata arról, hogy mely egészségügyi szolgáltató (név, székhely, OEP-kód) tevékenységében működik közre.

(1b) A finanszírozási szerződésben meghatározott egészségügyi szolgáltatásnak – az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a működési engedélyezési eljárásról szóló 96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelet 18. §-a szerinti – szüneteltetése nem érinti a finanszírozási szerződés érvényességét, és azt a szüneteltett egészségügyi szolgáltatáshoz használt kapacitások tekintetében nem kell a szünetelés miatt módosítani.”

5. §

Az Ebtv. Vhr. 20/A. § (4) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:

(A szerződés mellékletét képezi)

„c) területi ellátási kötelezettség megállapítása esetén az azt megállapító határozat”

(hiteles másolata.)

6. §

Az Ebtv. Vhr. 21/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:

„21/A. § (1) Az Ebtv. 35. § (4) bekezdése szerinti hozzájárulást, illetve garanciát a tulajdonos a finanszírozási előlegről szóló szerződésben vállalja. Ennek mértéke nem lehet kevesebb az igényelt előleg tíz százalékánál. A finanszírozási előleg folyósítására vonatkozó kérelmet az egészségügyi szolgáltató az OEP illetékes területi kihelyezett szervezeti egységéhez nyújtja be. 

(2) Az Ebtv. 35. § (4) bekezdése szerinti kritikus gazdálkodási helyzetnek minősül, ha az egészségügyi szolgáltató lejárt adósságállománya meghaladja a kérelem benyújtásnak hónapját megelőző 12 hónapban finanszírozás keretében kapott összeg egy havi átlagának 75 százalékát.” 
7. §

Az Ebtv. Vhr. 22. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a) Az Ebtv. 32. § (1) bekezdése alapján nem köthető szerződés a külön jogszabály szerinti mozgó egészségügyi szolgáltatás keretében támogatással történő gyógyászati segédeszköz rendelésre.”

8. §

Az Ebtv. Vhr. 27. § (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:

(Egyedülállónak kell tekinteni továbbá,)

„c) akinek a házastársa
ca) a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény (a továbbiakban: Mmtv.) 30. § (4) bekezdés b) pont ba) alpontjának vagy 32. § (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásával rokkantsági ellátásban részesül és 2011. december 31-én I. vagy II. csoportos rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjra volt jogosult vagy 
cb) az Mmtv. 31. §-ának alkalmazásával öregségi nyugdíjban részesül és 2011. december 31-én I. vagy II. csoportos rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjra volt jogosult vagy
cc) az Mmtv. szerinti rokkantsági ellátásban részesül és az egészségi állapota a rehabilitációs hatóság komplex minősítése alapján nem haladja meg a 30%-os mértéket vagy
cd) az Mmtv. 30. § (2) bekezdése alkalmazásával a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény, illetve a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 2012. január 1-jét megelőzően hatályos szabályai, vagy a fegyveres erők és a fegyveres testületek hivatásos állományának szolgálati viszonyáról szóló 1971. évi 10. törvényerejű rendelet alapján megállapított I. vagy II. csoportos rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjban 2011. december 31-én részesülő személy, aki a szolgálati járandóság megállapítását kérte, amennyiben megfelelt a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 9. § b) pontjában meghatározott feltételeknek,
ce) előzetes letartóztatásban van, szabadságvesztés büntetését tölti.”

9. §

Az Ebtv. Vhr. 31. § (8) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:

„Egyéni és társas vállalkozói jogviszony esetén abban a jogviszonyban, ahol nem áll fenn a minimum járulékfizetési kötelezettség, a pénzbeli ellátás és a baleseti táppénz összegének alapja a tényleges pénzbeli egészségbiztosítási járulékalapot képező jövedelem.”

10. §

Az Ebtv. Vhr. 50. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:

„(8) Azok, az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló ../2012. (  .  .) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr2.) hatálybalépését megelőzően az Ebtv. 32. § (1) bekezdése alapján megkötött és a Módr2. 6. §-ának hatálybalépésekor érvényes szerződések, amelyek 2012. szeptember 30-án nem felelnek meg a 22. § (1a) bekezdésében meghatározott feltételnek, 2012. október 1-jén megszűnnek.”

11. §

Az Ebtv. Vhr.
a) 38/A. § (4) bekezdésében a „(4) bekezdése” szövegrész helyébe a „(6) bekezdése” szöveg,
b) 42. § (2) bekezdésében a „táppénzt” szövegrész helyébe a „pénzbeli ellátást vagy baleseti táppénzt”, a „táppénz” szövegrész helyébe a „pénzbeli ellátás vagy a baleseti táppénz” szöveg,
c) 42. § (5) bekezdésében a „vagy a munkaképesség-csökkenés” szövegrész helyébe a „vagy a munkaképesség-csökkenés, egészségkárosodás, egészségi állapot”szöveg
lép.

12. §

Hatályát veszti az Ebtv. Vhr.
a) 31/B. § (3) bekezdésében a „(pl. rokkantsági nyugdíj, rendszeres szociális járadék)” szövegrész,
b) 38/A. § (1) bekezdésében az „ , illetőleg a kifizetésre elszámolt” szövegrész.

2. Az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet módosítása

13. §

Az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 2. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:

(E rendelet alkalmazásában)

„c) területi ellátási kötelezettség: 
ca) a külön jogszabály szerint az önkormányzat kötelező feladatát képező egészségügyi alapellátás körébe tartozó (háziorvosi, házi gyermekorvosi, területi védőnői, fogászati ellátás) egészségügyi szolgáltatásoknak az a része, amelyet az önkormányzat, illetve saját intézménye vagy más szolgáltató útján biztosít, valamint 
cb) a lekötött kapacitással rendelkező egészségügyi szolgáltatónak az a kötelezettsége, hogy a kapacitásai felhasználásával az egészségügyi államigazgatási szerv által vezetett nyilvántartásban meghatározott ellátási területen élő, a kötelező egészségbiztosítás egészségügyi szolgáltatásaira jogosultak számára külön jogszabályban foglaltak szerinti járóbeteg-, illetve fekvőbeteg-szakellátásokat nyújt;”

14. §

A Kr. 22. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a) Az iskolai, ifjúsági fogászati szolgálat által nyújtott iskolafogászati ellátás finanszírozására az OEP a Vhr. 16. § (1) bekezdése szerint köt szerződést.”

15. §

A Kr. 26. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:

„(4a) Nem számolható el teljesítmény az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény végrehajtásáról szóló 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Eftv. vhr.) 5/B. §-a szerinti nyilvántartásban szüneteltetett kapacitásként nyilvántartott kapacitás alapján.”

16. §

(1) A Kr. 27. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(2) A teljesítményvolumen keretet (a továbbiakban: TVK) a járóbeteg-szakellátásra – ideértve a 32. § szerinti CT, MRI vizsgálatokat is – és az aktív fekvőbeteg-szakellátásra vonatkozóan éves szinten, valamint időarányosan – az ellátási igények változásának figyelembevételével – havi bontásban kell meghatározni. A tárgyidőszakra vonatkozó TVK havi bontását a 28. számú melléklet tartalmazza az egyes ellátási formákra meghatározott tárgyidőszakra vonatkozó országos szezonális index alapján. A tárgyidőszakra vonatkozó TVK havi bontása a szolgáltató által megadott szezonális index alapján történik, azzal, hogy az egyes hónapra vonatkozó szezonális index nem haladhatja meg a havi országos szezonális index 20 százalékkal növelt vagy csökkentett mértékét, és a tizenkét havi összes százalékos index összege nem térhet el a 100 százaléktól. A szolgáltató a szezonális indexet évente egy alkalommal, a finanszírozónak a tárgyidőszakra vonatkozó TVK értékéről szóló értesítése kézhezvételétől számított 15 napon belül határozhatja meg. Amennyiben a szolgáltató nem határozza meg a szezonális indexét, a TVK havi bontása a 28. számú mellékletben az egyes ellátási formákra meghatározott tárgyidőszakra vonatkozó országos szezonális index figyelembevételével történik.”

(2) A Kr. 27. § (7) bekezdése a következő e)-g) ponttal egészül ki:

(A tárgyidőszakra vonatkozó TVK megállapítása a finanszírozási szempontból aktív fekvőbeteg-szakellátásnak minősülő)

„e) 05P 2081 AMI PCI-vel (egy vagy több stenttel) * homogén betegségcsoport(ok) (a továbbiakban: HBCs),
f) 05P 2082 AMI PCI-vel, stent nélkül *HBCs,
g) 01M 015D Cerebrovascularis betegségek (kivéve: TIA), praecerebralis érelzáródással, rtPA kezeléssel *HBCs”

(kivételével történik.)
17. §

A Kr. a következő 28/B. §-sal egészül ki:

„28/B. § (1) Az aktív fekvőbeteg-szakellátás területén arc-, állcsont-szájsebészet szakmában III. progresszivitási szintű ellátást nyújtó szolgáltató az R.-ben meghatározott  havi fix összegű díjra jogosult.

(2) Az aktív fekvőbeteg-szakellátás területén a szakmaspecifikus (neurológiai és thrombolysis, kardiológiai, légzési) őrzők, továbbá az ébredő, megfigyelő egységek az R.-ben meghatározott havi fix összegű díjra jogosultak.

(3) Az (1) és (2) bekezdések szerinti díjazás fedezetére az 5. számú melléklet szerinti összevont szakellátás előirányzata szolgál.”

18. §

A Kr. 30/A. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:

„(6) Amennyiben a fekvőbeteg szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató az OVSZ számára az (5) bekezdés szerinti térítési díjat határidőben nem téríti meg, az egyeztetésre és a megtérítésre a (2)-(4) bekezdés szerinti eljárást kell alkalmazni.”

19. §

A Kr. 40. §-a a következő (14a) bekezdéssel egészül ki:

„(14a) A (14) bekezdéstől eltérően az R. 9. számú melléklete szerinti beavatkozások esetében a gyógyintézetből történő elbocsátást követően felső határnapon belül másik gyógyintézetben végzett aktív fekvőbeteg-ellátás esetén az elszámolási szabályok szerinti súlyszám 60%-a számolható el.”
20. §

A Kr. a következő 57-63. §-sal egészül ki:

„57. § (1) Azon egészségügyi szolgáltatók esetében, amelyek aktív fekvőbeteg-szakellátó tevékenysége 2012. június 30-ával megszűnik, a finanszírozási év még hátralévő részére rendelkezésre álló aktív fekvőbeteg-szakellátási TVK-juk felosztására a következő szabályokat kell alkalmazni:
a) ha a szolgáltató az aktív fekvőbeteg-szakellátás megszűnését megelőzően olyan egy vagy több 29. számú. melléklet szerinti szakmával rendelkezett, amelyben egynapos sebészeti ellátást is nyújthatott, a szakmai szabályok betartásával, működési engedély alapján egynapos sebészeti ellátás nyújtására jogosult. A szolgáltató az R. 9. számú melléklete szerinti beavatkozások 2011. május 1-jétől 2012. április 30-áig terjedő időszakra jelentett és elszámolható teljesítményének 80%-a alapján jogosult időarányos TVK-ra, 
b) az a) pont szerint csökkentett, 29. számú melléklet szerinti szakmákat érintő maradék TVK 50%-át a finanszírozó a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) javaslata alapján osztja fel a feladatot átvevő egészségügyi szolgáltatók között az átvett feladat és a progresszivitási szint figyelembevételével,
c) az a) és b) pont szerint csökkentett, 29. számú melléklet szerinti szakmákat érintő maradék TVK-t a struktúraváltás elősegítésére kell felhasználni,
d) az egészségügyi szolgáltató a)-c) pontjában nem érintett TVK-jának
da) 50%-át a finanszírozó a GYEMSZI javaslata alapján osztja fel a feladatot átvevő egészségügyi szolgáltatók között az átvett feladat és a progresszivitási szint figyelembevételével, 
db) a da) szerinti felosztás után fennmaradó részéből, ha az egészségügyi szolgáltató a megszűnő szakmával, szakmákkal azonos szakmában, szakmákban járóbeteg-szakellátást is nyújt, a 2011. május 1-jétől 2012. április 30-áig terjedő időszakra az érintett járóbeteg-szakellátásban jelentett és elszámolható teljesítménye TVK feletti mértékének megfelelően, időarányosan, de maximum a járóbeteg-szakellátási TVK-ja 20%-ának megfelelő TVK emelésben részesül,
dc) a da) és db) szerinti felosztás utáni maradványát a struktúraváltás elősegítésére kell felhasználni.

(2) Ha az egészségügyi szolgáltatónál 2012. június 30-ával egy vagy több aktív fekvőbeteg-szakellátást végző finanszírozott szakma szűnik meg, ide nem értve az (1) bekezdésben foglalt esetet, a finanszírozási év még hátralévő részére a szolgáltató rendelkezésére álló aktív fekvőbeteg-szakellátási TVK módosításánál a következő szabályokat kell alkalmazni:
a) amennyiben a szolgáltató megszűnő 29. számú melléklet szerinti szakmáján, szakmáin a megszűnést megelőzően egynapos sebészeti ellátást is nyújthatott, a szakmai szabályok betartásával, működési engedély alapján egynapos sebészeti ellátás nyújtására jogosult. A szolgáltató az R. 9. számú melléklete szerinti beavatkozások 2011. május 1-jétől 2012. április 30-áig terjedő időszakra a megszűnő 29. számú melléklet szerinti szakmáján, szakmáin jelentett és elszámolható teljesítményének 80%-a alapján jogosult időarányos TVK-ra,
b) az a) pont szerint csökkentett, megszűnő 29. számú melléklet szerinti szakmára, szakmákra eső TVK 50%-át a finanszírozó a GYEMSZI javaslata alapján osztja fel a feladatot átvevő egészségügyi szolgáltatók között az átvett feladat és a progresszivitási szint figyelembevételével,
c) az a) és b) pont szerint csökkentett, megszűnő 29. számú melléklet szerinti szakmára, szakmákra eső TVK maradékát a struktúraváltás elősegítésére kell felhasználni, 
d) az egészségügyi szolgáltató a)-c) pontjában nem érintett megszűnő szakmái TVK-jának
da) 50%-át a finanszírozó a GYEMSZI javaslata alapján osztja fel a feladatot átvevő egészségügyi szolgáltatók között az átvett feladat és a progresszivitási szint figyelembevételével, 
db) a da) szerinti felosztás után fennmaradó részéből, ha az egészségügyi szolgáltató a megszűnő szakmával, szakmákkal azonos szakmában, szakmákban járóbeteg-szakellátást is nyújt, a 2011. május 1-jétől 2012. április 30-áig terjedő időszakra az érintett járóbeteg-szakellátásban jelentett és elszámolható teljesítménye TVK feletti mértékének megfelelően, időarányosan, de maximum a járóbeteg-szakellátási TVK-ja 20%-ának megfelelő TVK emelésben részesül,
dc) a da) és db) szerinti felosztás utáni maradványát a struktúraváltás elősegítésére kell felhasználni. 

(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásánál a megszűnő finanszírozott aktív fekvőbeteg-szakellátásban a szakmához tartozó TVK mennyiségét a 2011. május 1-jétől 2012. április 30-áig terjedő időszakra az érintett szakma szerinti osztályról jelentett és elszámolható teljesítmény arányában kell meghatározni, viszonyítva az egészségügyi szolgáltató által az aktív fekvőbeteg-szakellátásban jelentett és elszámolható összteljesítményéhez.

58. § Amennyiben az egészségügyi szolgáltató krónikus fekvőbeteg-szakellátási kapacitása – az egészségügyi államigazgatási szerv által kiadott határozatból megállapítható módon - nem az ágy-kihasználatlansága miatt csökken, akkor többlet TVK-ban részesül. Ha a 2011. május 1-jétől 2012. április 30-áig terjedő időszak ágykihasználtságának figyelembevételével a kapacitáscsökkenés nagyobb mértékű a kihasználatlan kapacitásnál, akkor a kettő különbözete alapján kifizetett összeg mértékének megfelelő időarányos többlet TVK-ban részesül, amely az egészségügyi szolgáltató választása szerint egynapos sebészeti ellátásra vagy járóbeteg-szakellátásra váltható át. 

59. § (1) Azon egészségügyi szolgáltató, amelynek 2012. június 30-ával az aktív fekvőbeteg-szakellátó tevékenysége megszűnik, de járóbeteg-szakellátási tevékenységet végez és aktív fekvőbeteg-szakellátó tevékenysége megszűnése esetén a biztosítottak számára folyamatosan rendelkezésre áll, a rendelési időn túl nyújtott ellátásért az R.-ben meghatározott fix összegű díjra jogosult a megállapított TVK-ján felül.
 (2) Az Eftv. vhr.) 5/A. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi szolgáltató TVK-ját növelni kell a 28. számú melléklet D. rész 1. pontjában meghatározott TVK mennyiséggel.

(3) Az Eftv. vhr. 5/A. § (2) bekezdés g) pontja szerinti egészségügyi szolgáltató TVK-ját növelni kell az általa a 2011. május 1-jétől 2012. április 30-áig terjedő időszakra a finanszírozónak lejelentett és elfogadott teljesítménye arányában a 28. számú melléklet D. rész 2. pontjában meghatározott TVK-ból.

60. § (1) A 2012. június 30-ával megszűnő aktív fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató az általános szabályok szerint jogosult a 2012. június 30-áig elvégzett, a finanszírozónak lejelentett és a finanszírozó által elismert teljesítménye szerinti díjazásra, az e §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával.

(2) Ha az aktív fekvőbeteg-szakellátás megszűnése esetén a megszűnést megelőzően felvett biztosítottnak a kezelése nem fejeződött be, az adott ellátási eseményre irányadó normatív ápolási idő figyelembevételével jogosult az elszámolható teljesítmény után járó díjazásra azzal, hogy 2012. július 31-e után egynapos ellátás kivételével aktív fekvőbeteg-szakellátást nem végezhet az egészségügyi szolgáltató.

(3) Amennyiben az egészségügyi szolgáltatónál az aktív fekvőbeteg-szakellátási feladat finanszírozása 2012. június 30-ával megszűnik, a kizárólag krónikus fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató az egészségbiztosításért felelős miniszter engedélye alapján jogosult az általa 2012. július 31-éig nyújtott sürgősségi ellátás külön jogszabály szerinti finanszírozására, amennyiben azt az azonnali ellátás indokolta és a biztosított átirányítása másik egészségügyi szolgáltatóhoz helyrehozhatatlan egészségkárosodással járt volna. A szolgáltató a finanszírozás iránti igényét részletes költségkimutatással és szakmai indokolással együtt az adott ellátás befejezését követő 15 napon belül nyújthatja be az OEP-nek. Az OEP a szakmai javaslatával ellátott igényt a benyújtástól számított 15 napon belül megküldi az egészségbiztosításért felelős miniszter részére. A miniszter engedélye alapján az OEP a jóváhagyott összeget az általános szabályok szerint utalványozza.

(4) Amennyiben egy vagy több szakma megszűnése esetén a megszűnést megelőzően felvett biztosítottnak a kezelése nem fejeződött be, az adott ellátási eseményre irányadó normatív ápolási idő figyelembevételével jogosult az egészségügyi szolgáltató az elszámolható teljesítmény után járó díjazásra, azzal, hogy az egészségügyi szolgáltató 2012. július 31-e után megszűnt szakmában, szakmákban egynapos ellátás kivételével adott szakmában egyéb aktív fekvőbeteg-szakellátást nem végezhet.

(5) A 2012. július 1-jét követően a szülészeti ellátásért finanszírozásban nem részesülő egészségügyi szolgáltatónál szülésre előjegyzésbe vett biztosított számára a szülés igénybevétele céljából a biztosított ellátására 2012. július 1-jét követően területileg kötelezett egészségügyi szolgáltató köteles biztosítani annak lehetőségét, hogy a biztosított által választott orvos végezze a szülészeti ellátást. Amennyiben a biztosított orvos nem alkalmazottja a biztosított ellátására kötelezett szolgáltatónak, az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvénynek a szabadfoglalkozású jogviszony keretében történő foglalkoztatásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

(6) Az Ebtv. 19. § (3) bekezdése és 23. § b) pontja alkalmazásában nem minősül orvosválasztásnak, ha az 57. § (1) és (2) bekezdése szerinti egészségügyi szolgáltatónál vagy szervezeti egységnél a szülésre előjegyzésbe vett biztosított a szülés vagy azzal kapcsolatos ellátás igénybevétele céljából a szülést követő harmadik hónap végéig egy másik egészségügyi szolgáltató orvosát keresi fel. Ebben az esetben nem kell alkalmazni az Ebtv. 23. § d) és e) pontját sem.

(7) Amennyiben a finanszírozott fekvőbeteg-szakellátási feladat a struktúraváltás alapján egy vagy több másik egészségügyi szolgáltató ellátási kötelezettsége körébe kerül, a feladatot átvevő egészségügyi szolgáltató kérelmére finanszírozási előlegre jogosult.

61. § Az egészségügyi államigazgatási szerv által megállapított kapacitás-felosztáshoz és módosításhoz kapcsolódóan nem alkalmazható a 27/A. § (1) bekezdés a), c), d) pontja, (4a) és (6) bekezdése, ide nem értve azt az esetet, ha a fenntartó jóváhagyásával az egészségügyi szolgáltatók a kapacitások és az ellátási terület megosztásáról szerződésben megállapodnak. 

62. § (1) Az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló .../2012. (... . ... .) Korm. rendelettel megállapított 14. § (3) bekezdés szerint kiegészített TVK mentesítés miatt annak az egészségügyi szolgáltatónak a TVK-ját, amely olyan fekvőbeteg-szakellátást végez, amely érintett a kiegészített TVK mentesítésben, a finanszírozó 2012. július 1-jével időarányosan és az egészségügyi szolgáltató által a 2011. május 1-jétől 2012. április 30-áig végzett ellátás arányában csökkenti.

(2) Az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló .../2012. (... . ... .) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdésével megállapított 27. § (2) bekezdés szerinti szezonális indexet az egészségügyi szolgáltató 2012. július 31-éig állapíthatja meg a 2012. július 01. és 2012. október 31. időszakra megállapított TVK-ra vonatkozóan.

63. § Az egyes egészségügyi törvények módosításáról szóló 2012. évi … törvénnyel megállapított, az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 11/A. §-a, 29-31. §-a, továbbá az 1-3. melléklete alapján az alkalmazott egészségügyi dolgozók, valamint a Kormány által rendeletben meghatározott egészségügyben dolgozók számára meghatározott egyösszegű, illetve havonta megillető folyamatos bérnövelésre szolgáló összeget a külön kormányrendelet szerinti adatszolgáltatás és eljárás szerint az OEP utalványozza a finanszírozott egészségügyi szolgáltatók számára, a részére átadott adatok alapján.”

21. §

A Kr.
a) 6/A § (1a) bekezdésében a „nem tud saját forrásaiból hozzájárulást teljesíteni, illetve garanciát vállalni,” szövegrész helyébe a „nem nyújthat támogatást vagy vállalhat garanciát” szöveg,
b) 27. § (3a) bekezdésében az „egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény végrehajtásáról szóló 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Eftv. vhr.)” szövegrész helyébe az „Eftv.vhr.” szöveg,
c) 38. § (2) bekezdésében a „homogén betegségcsoport(ok) (a továbbiakban: HBCs)” szövegrész helyébe a „HBCs” szöveg,
d) 43. § (1) bekezdésében az „R. 1. mellékletében” szövegrész helyébe az „R. 1. számú mellékletében” szöveg,
e) 43/A. § (1) bekezdésében az „R. 1/A. mellékletében” szövegrész helyébe az „R. 1/A. számú mellékletében” szöveg,
f) 6/B. számú mellékletében a „Fogorvosi ambuláns napló” táblázatot követő „Térítési kategóriák:” bekezdés „7I” jelű sorában a „60 év” szövegrész helyébe a „62 év” szöveg,
g) 6/B. számú mellékletében a „Fogorvosi ambuláns napló” táblázatot követő „Térítési kategóriák:” bekezdés „7R” jelű sorában a „rokkantsági nyugdíjas” szövegrész helyébe a „rokkantsági vagy rehabilitációs ellátásban részesülő személy” szöveg
lép.
22. §

(1) A Kr. 5. számú melléklete helyébe az 1. melléklet lép.
(2) A Kr. 8. számú melléklete az 2. melléklet szerint módosul.

(3) A Kr. 14. számú melléklete a 3. melléklet szerint módosul.

(4) A Kr. 28. számú melléklete a 4. melléklet szerint módosul. 

(5) A Kr. az 5. melléklet szerinti 29. számú melléklettel egészül ki. 

23. §

Hatályát veszti a Kr.
a) 6/A. § (3) bekezdésében az „és az 50/A. § (1) bekezdése” szövegrész,
b) 6/E. §-a,
c) 37. § (9) bekezdése,
d) 40. § (15) bekezdés nyitó szövegrészében az „és kúraszerű” szövegrész, 
e) 40. § (15) bekezdés a) pontja,
f) 24. számú melléklete,
g) 25. számú melléklete.

3. A járóbeteg-ellátás keretében rendelt gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök és gyógyfürdőellátások árához nyújtott támogatások elszámolásáról és folyósításáról szóló 134/1999. (VIII. 31.) Korm. rendelet módosítása

24. §

A járóbeteg-ellátás keretében rendelt gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök és gyógyfürdőellátások árához nyújtott támogatások elszámolásáról és folyósításáról szóló 134/1999. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Gyógyszer Vhr.) 6/D. §-a a következő rendelkezéssel egészül ki:

„6/D. § (1) A rendelet 6/C. §-ában meghatározott támogatás csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül, és a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet) alapján nyújtható. 

(2) Nem lehet kedvezményezett az a vállalkozás, amely az igényelt támogatást a 1998/2006/EK bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározott kivételek szerint használná fel. 

(3) A támogatás nyújtását megelőzően a kedvezményezettnek nyilatkoznia kell a részére az adott pénzügyi évben és az azt megelőző két pénzügyi év során megítélt csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.

(4) A támogatást nyújtó köteles tájékoztatni a kedvezményezettet arról, hogy csekély összegű támogatásban részesül. A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletre, hivatkozva annak pontos címére és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére, valamint meg kell határoznia a támogatás összegét az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. mellékletében foglalt módszertan alapján kiszámolt támogatástartalomban kifejezve.”

25. §

A Gyógyszer Vhr. 9. §-a a következő rendelkezéssel egészül ki:

„9. § E rendelet 6/C. §-a a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006. 12. 28., 5-10. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.”

26. §

A Gyógyszer Vhr. 1. számú melléklete a 6. melléklet szerint módosul.

4. Az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a működési engedélyezési eljárásról szóló 96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelet módosítása

27. §

Az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a működési engedélyezési eljárásról szóló 96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Műkr.) 6/A. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(3) Az egyéni egészségügyi vállalkozó köteles személyesen közreműködni az egészségügyi szolgáltató tevékenység folytatásában, és személyesen kell rendelkeznie az engedélyezett szakma folytatásához szükséges egészségügyi szakképesítéssel.”

28. §

A Műkr. 7. § (8) bekezdése a következő mondattal egészül ki:

„Járóbeteg-szakellátás változó – a gyermek-, illetve nőgyógyászati mozgó szakorvosi szolgálat kivételével – helyszínen nem végezhető.”

29. §

A Műkr. 11. §-a a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:

„(5a) Az Országos Tisztifőorvosi Hivatal az általa kiadott működési engedélyről szóló határozatot közli a működési engedéllyel érintett egészségügyi szolgáltató székhelye, illetve telephelye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervvel.”

30. §

A Műkr. 18. §-a a következő (7) és (8) bekezdéssel egészül ki:

„(7) Az (1) és a (4) bekezdés szerinti bejelentés alapján – a bejelentésétől számított – legfeljebb egy évig szünetel az egészségügyi szolgáltatás ellátása. Ezt követően az egészségügyi közszolgáltatást végző szolgáltató – az (1) és a (6) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – évente kezdeményezheti a szünetelés meghosszabbítását az előző év elteltét követő 30 napon belül.

(8) Abban az esetben, ha a bejelentést, illetve a meghosszabbítást követő egy év elteltét követő 30 napon belül az egészségügyi közszolgáltatást végző szolgáltató nem kezdeményezte a (7) bekezdésben foglaltak szerint a szünetelés meghosszabbítását és a szünetelés megszüntetését sem jelentette be, az adott egészségügyi szolgáltatás ellátásához használt szakellátási kapacitás tekintetében egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 5. § (5) bekezdését kell alkalmazni azzal, hogy egészségügyi államigazgatási szervként az OTH jár el és az eljárás hivatalból indul.”

31. §

A Műkr. 25. §-a a következő (7)-(9) bekezdéssel egészül ki:

„(7) A (3) bekezdéstől eltérően a hajléktalanok ellátását biztosító területi ellátási kötelezettség nélküli háziorvosi ellátás nyújtására működési engedély adható. 

(8) A (7) bekezdés szerinti rendelkezést a 2012. július 1-jén folyamatban lévő eljárások esetén is alkalmazni kell. 

(9) Az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló …/2012. (…) Korm. rendelettel megállapított 6/A. § (3) bekezdésében foglaltaknak a 2012. július 1-jén működési engedéllyel rendelkező egészségügyi szolgáltatók esetében 2013. július 1-jétől kell megfelelni.”

32. §

A Műkr. 18. § (3) bekezdésében az „Az egy hónapot meghaladó” szövegrész helyébe az „A” szöveg lép.

33. §

Hatályát veszti a Műkr.
a) 2. § (3) bekezdése,
b) 1. melléklete.

 5. Az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalról szóló 295/2004. (X. 28.) Korm. rendelet módosítása

34. § 

Az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalról szóló 295/2004. (X. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: EEKH Vhr.) 1. § (3) bekezdése a következő j) ponttal egészül ki:

(A Hivatal eljárásában a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény központi államigazgatási szerv vezetőjének az első fokú döntése elleni fellebbezést kizáró rendelkezése nem alkalmazható, kivéve)

„j) orvostechnikai eszközök megfelelőség értékelésére való kijelöléssel kapcsolatban hozott döntések esetében.”

35. §

Az EEKH Vhr. 4. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5) Az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló …/2012. (…) Korm. rendelettel megállapított 1. § (3) bekezdés j) pontját a hatálybalépést megelőzően indult eljárásokban is alkalmazni kell.”

6. Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény végrehajtásáról szóló 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet módosítása

36. §

Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény végrehajtásáról szóló 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Eftv. Vhr.) 5/B. §-a a következő (7)-(10) bekezdéssel egészül ki:

„(7) A Tv. 11. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban az előzetesen befogadott többletkapacitások ellátási formánként és szakmánként szerepelnek. A nyilvántartás tartalmazza
a) annak a pályázónak, illetve egészségügyi szolgáltatónak a nevét, székhelyét és egészségügyi szolgáltató esetén egyedi azonosítóját, aki számára a többletkapacitás előzetesen befogadásra került,
b) a pályázat szerinti projekt azonosító számát,
c) a támogatási szerződés számát,
d) a Tv. 11. § (1) bekezdése szerinti esetben az előzetes befogadás tárgyában közzétett kormányhatározat számát,
e) az előzetesen befogadott kapacitáshoz kapcsolódó fejlesztés szerinti térség megnevezését,
f) az előzetesen befogadott kapacitás szerinti szakma megnevezését, kódját,
g) az előzetesen befogadott kapacitás mennyiségét,
h) az előzetesen befogadott kapacitás tekintetében a finanszírozási szerződés megkötésének várható időpontját.

(8) Abban az esetben, ha a finanszírozási szerződés megkötésre kerül a Tv. 11. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő kapacitás tárgyában, azt át kell tenni a Tv. 5/A. § (7) bekezdése szerinti nyilvántartásba.

(9) Törölni kell a Tv. 11. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásból a kapacitást 
a) a (8) bekezdés szerinti esetben,
b) a 12/C. § (4) és (6) bekezdése szerinti esetben.

(10) Abban az esetben, ha az előzetes befogadást követően olyan jogszabályi változás következett be, amely érinti az előzetesen befogadott kapacitás tekintetében a (7) bekezdésben meghatározott adatokat, a változást – a 12/C. § (7) bekezdés b) pontjában foglalt eset kivételével – a Tv. 11. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban át kell vezetni azzal, hogy a 12/C. § (7) bekezdés a) pontjában foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.”

37. §

(1) Az Eftv. Vhr. 12/C. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
	
„(4a) A beruházás vagy beruházási elem fizikai megvalósulását nem igénylő pályázat esetén a finanszírozási szerződés megkötésekor – a (4) bekezdésben meghatározott időpont helyett – a fejlesztésre vonatkozó támogatási szerződés megkötésének napja, illetve amennyiben az korábbi, a 12/C. § (1) bekezdése szerinti döntésben meghatározott időpont az irányadó.”

(2) Az Eftv. Vhr. 12/C. §-a a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:

„(6a) Amennyiben a kapacitás – az egészségügyért felelős miniszter egyetértése hiányában – (6) bekezdés alapján nem kerül törlésre a Tv. 11. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásból, a (6) bekezdésben meghatározott időpontot követően is köthető finanszírozási szerződés a kapacitás tekintetében.”

38. §

Az Eftv. Vhr. 17/A. §-a a következő (13) bekezdéssel egészül ki:

„(13) Az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló …/2012. (   .   .) Korm. rendelettel megállapított 5/B. § (7) bekezdése szerinti nyilvántartást 2012. augusztus 31-éig hozza létre az OTH az OEP-től átvett adatok alapján.”

39. §

A Eftv. Vhr. 12. § (3) bekezdésében a „támogatásra kiírt pályázat határidejének letelte előtt legalább 75 nappal” szövegrész helyébe a „támogatásra kiírt pályázat határidejének letelte előtt legalább 75 nappal, amennyiben a pályázat kiírása és határideje közötti idő ennél rövidebb, akkor pályázat kiírását követő 8 napon belül” szöveg lép.

7. Az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről szóló 122/2009. (VI.12.) Korm. rendelet módosítása

40. §

Az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről szóló 122/2009. (VI.12.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Szakképz. Vhr.) 4. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:

„4. § (1) A szakorvos képzésben résztvevő rezidens és a központi gyakornok szakképzésének képzési költségéhez az állam a szakképzés normatív költségével járul hozzá, amely
„a) a törzsképzés ideje alatt a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) H fizetési osztály 1 fizetési fokozata 15 %-ának megfelelő összegű képzési normatívát és a Kjt. H fizetési osztály 1. fizetési fokozata 35%-ának megfelelő összegű, a képzést irányító és végző személyek (tutor, mentor) díjazását együttesen foglalja magába,
b) a szakgyakorlat ideje alatt a Kjt. H fizetési osztály 1 fizetési fokozata 15%-ának megfelelő összegben foglalja magában a képzési normatívát.

(2) A szakfogorvos, szakgyógyszerész és szakpszichológus képzésben résztvevő rezidens és központi gyakornok szakképzésének képzési költségéhez nyújtott állami támogatás a képzés teljes időtartama alatt a képzési normatíva összege.”

41. §

A Szakképz. Vhr. 5. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(1) A miniszter az egészségügyi szolgáltató által igényelhető támogatást biztosít a felsőoktatási intézményeknek 
a) az általános orvos képzésben részt vevő, 
b) amennyiben erre a 10. § (3) bekezdés alapján meghatározott keretszám lehetőséget biztosít, 
ba) a fogorvos, 
bb) a gyógyszerész, és 
bc) a pszichológia, az egészségpszichológia mesterképzési szakon vagy osztatlan képzésben pszichológia (a továbbiakban együtt: pszichológia)
szakon végzett szakképesítéssel még nem rendelkező, valamint 
c) a 12. § (2) bekezdése szerinti esetben szakképzésben részt vevő 
rezidensek után, melynek célja a rezidens szakképzési költségének megtérítése.”

42. §

A Szakképz. Vhr. 6. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(1) A miniszter az egészségpolitika által meghatározott célok megvalósítása érdekében a központi gyakornokok képzéséhez támogatást nyújt, melynek keretében a központi gyakornok szakképzésének teljes időtartamára kifizetésre kerül (kerülnek):
a) a szakképzés normatív költsége,
b) a Kjt. besorolása alapján a központi gyakornok részére kötelezően járó illetmény és az illetménnyel összefüggő szociális hozzájárulási adó és a járulékok, valamint a külön jogszabály alapján kötelezően járó egyéb juttatások,
c) a (2) bekezdésben meghatározott esetben az ott meghatározott támogatás.”

43. §

A Szakképz. Vhr. 10. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(3) A rezidensi keretszámok esetében külön kerülnek meghatározásra 
a) az általános orvos, 
b) a fogorvos, 
c) a gyógyszerész és
d) a pszichológia
szakon végzettek számára kiírható állások keretszámai.”

44. §

(1) A Szakképz. Vhr. 12. § (1)-(2) bekezdései helyébe a következő rendelkezés lép:

„(1) Az adott évben meghirdetett és be nem töltött keretszámok a Bizottság javaslatára, miniszteri döntés alapján átcsoportosíthatók. Az átcsoportosításra irányuló kérelmet a jelöltnek és az őt foglalkoztatni kívánó, vagy már foglalkoztató egészségügyi szolgáltatónak együttesen kell december 31-ig benyújtania a Bizottsághoz.

(2) Az átcsoportosítás történhet
a) a meghirdetett, 10. § (3) bekezdés szerinti rezidensi keretszámok között, 
b) az egyes régiók között, 
c) a háziorvostan képzésre és az oktatói utánpótlásra meghirdetett központi gyakornoki keretszámok között
d) a ráépített és a második vagy további alap szakképesítés megszerzésének támogatására és
e) a szakképesítését költségtérítéses formában megkezdő jelölt támogatott szakképzésbe történő átvételével.”

(2) A Szakképz. Vhr. 12. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(5) Az adott évre vonatkozóan meghirdetett keretszámok a december 31-éig benyújtott kérelmek tekintetében használhatók fel.”

45. §

A Szakképz. Vhr.
a) 3. § (2) bekezdésében a „munkáltató által fizetendő járulékokkal” szövegrész helyébe a „munkáltató által a támogatott jelölt után fizetendő szociális hozzájárulási adóval és járulékokkal”,
b) 14. § (1) bekezdésében a „szakváltásra” szövegrész helyébe a „szakváltásra és egészségügyi szolgáltató-váltásra”, 
c) 17. § (1) bekezdésében a „miniszterrel” szövegrész helyébe az „egészségügyért felelős államtitkárral”
szöveg lép.

46. §

Hatályát veszti a Szakképz. Vhr.
a) 2. § (5) bekezdésében a „az 5. § (4) bekezdése és” szövegrész,
b) 5. § (4) bekezdése és
c) 14. § (5) bekezdése.

8. Az emberen végzett orvostudományi kutatások, az emberi felhasználásra kerülő vizsgálati készítmények klinikai vizsgálata, valamint az emberen történő alkalmazásra szolgáló, klinikai vizsgálatra szánt orvostechnikai eszközök klinikai vizsgálata engedélyezési eljárásának szabályairól szóló 235/2009. (X. 20.) Korm. rendelet módosítása

47. §

Az emberen végzett orvostudományi kutatások, az emberi felhasználásra kerülő vizsgálati készítmények klinikai vizsgálata, valamint az emberen történő alkalmazásra szolgáló, klinikai vizsgálatra szánt orvostechnikai eszközök klinikai vizsgálata engedélyezési eljárásának szabályairól szóló 235/2009. (X. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Klinikai Vhr.) 17-18. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:

„17. § (1) Beavatkozással nem járó vizsgálatot végezni
a) a 16. § b) pont ba)-bb) alpontjaiban említett vizsgálatok és kutatások esetében az ETT TUKEB szakmai-etikai engedélyének birtokában lehet;
b) a 16. § b) pont bc) alpontjában említett vizsgálat esetében 
ba) amennyiben a vizsgálat nem a bb) alpontban említett vizsgálat, akkor a Gyógyszerészeti, Egészségügyi- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) engedélyének birtokában;
bb) amennyiben engedélyezés utáni beavatkozással nem járó gyógyszerbiztonsági vizsgálat végzésére hatósági határozat teljesítése érdekében van szükség és az más EGT-tagállamot is érint, a Gytv. 1. § 31. pontjában említett farmakovigilancia kockázatértékelési bizottság (a továbbiakban: PRAC) által kiadott jóváhagyó levél és az ETT TUKEB etikai engedélyének birtokában lehet, azzal, hogy a vizsgálatot legkésőbb annak megkezdéséig be kell jelenteni a GYEMSZI részére.

(2) Kiskorúakon tervezett beavatkozással nem járó vizsgálat esetén az ETT TUKEB gyermekgyógyász szakorvos véleményének birtokában hoz döntést.

(3) Amennyiben a fellebbezést törvény nem zárja ki, az ETT TUKEB engedélyezési eljárása esetén a másodfokú eljárást az ETT Elnöksége folytatja le.

(4) Az (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti bejelentés keretében az alábbi dokumentumokat kell megküldeni:
a) a PRAC által kiadott jóváhagyó levelet,
b) a PRAC által jóváhagyott vizsgálati tervet,
d) az ETT-TUKEB etikai engedélyének másolatát,
c) a vizsgálat lefolytatása során alkalmazott valamennyi dokumentum eredeti és magyar nyelvű változatát,

18. § (1) A 16. § b) pont ba)-bb) alpontjában említett vizsgálatok és kutatások esetében a megbízó az engedély iránti kérelmet az emberen végzett orvostudományi kutatásokról szóló miniszteri rendeletben foglaltak szerint nyújtja be az ETT TUKEB-hez. 

(2) A 16. § b) pont ba)-bb) alpontjában említett vizsgálatok és kutatások esetében az engedély iránti kérelem elbírálása során az ETT TUKEB értékeli, hogy
a) a beadott kérelem tárgyául szolgáló vizsgálat valóban beavatkozással nem járó vizsgálat-e,
b) a tervezett vizsgálat érdemi, szakmai tudományos kérdésfelvetéseket tartalmaz-e és módszerei alkalmasak-e ezek megválaszolására,
c) a betegtájékoztató és a beleegyező nyilatkozat, valamint a toborzás tervezett szövege megfelel-e az emberen végzett orvostudományi kutatásokról szóló miniszteri rendeletben foglaltaknak.

(3) A 16. § b) pont bc) alpontjában említett vizsgálat esetében a megbízó
a) a 17. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja esetében az engedélyt az emberen végzett orvostudományi kutatásokról szóló miniszteri rendeletben foglaltak szerint GYEMSZI-től 
b) a 17. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja esetében az etikai engedélyt az ETT TUKEB-től
kéri meg.

(4) A GYEMSZI a 17. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontjában említett vizsgálat esetében az engedélyezési eljárás során értékeli, hogy
a) a vizsgálat lefolytatása nem ösztönöz-e gyógyszerhasználatra;
b) a vizsgálat kialakítása teljesíti-e a vizsgálat célkitűzéseit;
c) a vizsgálat nem minősül-e klinikai vizsgálatnak,
d) erre irányuló kérelem esetén, a végső vizsgálati jelentés benyújtása a vizsgálat befejezését követő 12 hónapot követő mely későbbi időpontban nyújtandó be.

(5) A 17. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában említett vizsgálat esetében a GYEMSZI megkeresésére az ETT TUKEB szakhatóságként vizsgálja az (6) bekezdés a)-c) pontjában foglaltakat.

(6) A 17. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontjában említett vizsgálat esetében az ETT TUKEB értékeli, hogy 
a) a betegtájékoztató, a beleegyező nyilatkozat, valamint a toborzás tervezett szövege megfelelnek-e az emberen végzett orvostudományi kutatásokról szóló miniszteri rendeletben foglaltaknak,
b) a vizsgálat a vizsgálat alá vont személy életét vagy testi, lelki épségét nem veszélyezteti-e,
c) a vizsgálat a vizsgálat alá vont személy jogait nem sérti-e.”

48. §

(1) A Klinikai Vhr. 19. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„19. § (1) A beavatkozással nem járó vizsgálat engedélyének jogerőre emelkedését követően a megbízó a vizsgálati tervet módosíthatja. A vizsgálati terv lényeges módosítása esetén a megbízónak – a módosítások indokainak és pontos tartalmának megjelölésével – 
a) a 16. § b) pont ba)-bb) alpontjában említett vizsgálatok és kutatások esetében az engedély módosítását kell kérelmeznie az ETT TUKEB-nél;
b) 
ba) a 17. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontban említett vizsgálat esetében, az engedély módosítását kell kérelmeznie a GYEMSZI-nél, 
bb) a 17. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontjábanban említett vizsgálatnál, a PRAC-tól a módosítás jóváhagyását és az ETT TUKEB etikai engedélyét kell kérni. Amennyiben a PRAC jóváhagyta, és az ETT TUKEB engedélyezte a módosítást, akkor azt legkésőbb a módosítás foganatosításáig be kell jelenteni a GYEMSZI részére.”

(2) A Klinikai Vhr. 19. §-a a következő (3)-(5) bekezdéssel egészül ki:

„(3) A vizsgálati terv módosításának engedélyezésére a beavatkozással nem járó vizsgálat engedélyezésére vonatkozó határidők alkalmazandóak.

(4) A GYEMSZI a módosítás engedélyezésére irányuló eljárása során az ETT TUKEB szakhatósági állásfoglalását kéri a 18. § (6) bekezdése a)-c) pontjában foglaltak megvizsgálása érdekében.

(5) Az (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti bejelentés keretében az alábbi dokumentumokat kell megküldeni:
a) a PRAC által kiadott, a módosítás jóváhagyásáról szóló dokumentumot,
b) a PRAC által jóváhagyott módosított vizsgálati tervet, megjelölve annak megváltoztatott részeit,
c) az ETT-TUKEB etikai engedélyének másolatát,
d) a vizsgálat lefolytatása során alkalmazott megváltoztatott valamennyi dokumentum eredeti és magyar nyelvű változatát.”

49. §

A Klinikai Vhr. 20. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:

„20. § A 16. § b) pont ba)-bb) alpontjában említett vizsgálatok és kutatások esetében az ETT TUKEB, a 16. § b) pont bc) alpontjában említett vizsgálat esetében a GYEMSZI a vizsgálat időtartama alatt folyamatosan ellenőrzi, hogy a beavatkozással nem járó vizsgálatot a szakmai szabályoknak megfelelően, az engedélyben és a vizsgálati tervben foglaltaknak megfelelően végzik-e.”

50. §

A Klinikai Vhr. 21. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:

„21. § (1) Amennyiben az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a beavatkozással nem járó vizsgálat folytatása nem felel meg az engedélyben, a vizsgálati tervben, illetve az emberen végzett orvostudományi kutatásokról szóló külön jogszabályban foglalt feltételeknek, a 16. § b) pont ba)-bb) alpontjában említett vizsgálatok és kutatások esetében az ETT TUKEB. A 16. § b) pont bc) alpontlában említett vizsgálat esetében a GYEMSZI a beavatkozással nem járó vizsgálatot haladéktalanul felfüggeszti vagy megszünteti.

(2) A felfüggesztést követően, a megszüntető határozat meghozatala előtt az ETT TUKEB vagy a GYEMSZI hétnapos határidő tűzésével kikéri a kérelmező, a vizsgálatvezető, illetve a beavatkozással nem járó vizsgálatban közreműködők véleményét, továbbá felhívja az érintetteket a hiányosságok megszüntetésére, és javaslatot tesz arra, hogy a hiányosság milyen módon küszöbölhető ki. Amennyiben határidőn belül nem érkezik vélemény, vagy a hiányosságot az e bekezdés szerint meghatározott határidőn belül nem szüntetik meg, az ETT TUKEB vagy a GYEMSZI a beavatkozással nem járó vizsgálatot határozatával megszünteti.

(3) Ha a kérelmező kívánja a beavatkozással nem járó vizsgálatot annak befejezése előtt felfüggeszteni vagy megszüntetni, erről az indokok felsorolásával legkésőbb a felfüggesztéssel vagy megszüntetéssel egyidejűleg értesíti az ETT TUKEB-et vagy a GYEMSZI-t. A kérelmező beavatkozással nem járó vizsgálatot megszüntető döntése alapján az ETT TUKEB és a GYEMSZI törli a beavatkozással nem járó vizsgálatot a nyilvántartásból.”

51. §

A Klinikai Vhr. 40. § (2) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:

(Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)

„d) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló 2010. december 15-i 2010/84/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv.”

52. §

A Klinikai Vhr. 2. melléklet B:7 mezőjében a „Veszprém Megyei Kormányhivatal Népegészségügyi Szakigazgatási Szerve” szövegrész helyébe a „Fejér Megyei Kormányhivatal Népegészségügyi Szakigazgatási Szerve” szöveg, B:12. mezőjében a „Veszprém Megyei Kormányhivatal Népegészségügyi Szakigazgatási Szerve” szövegrész helyébe a „Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal Népegészségügyi Szakigazgatási Szerve” szöveg lép.

9. Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok ellátásáról, valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet módosítása

53. §

Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok ellátásáról, valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: ÁNTSZ Vhr.) 7. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4) Az OTH ellátja a jogszabályban meghatározott, egészségügyi ellátás feletti szakfelügyeleti feladatokat.”

54. §

Az ÁNTSZ Vhr. 8. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a) Az országos tisztifőorvos szakmai irányítása keretében a megyei népegészségügyi szakigazgatási szervek és a kistérségi népegészségügyi intézetek
a)	részt vesznek az OTH által biztosított képzéseken, valamint az ahhoz kapcsolódó vizsgákon,
b)	az OTH szakmai informatikai rendszerein keresztül látják el a hatáskörükbe tartozó feladatokat,
c)	az OTH által kiadott szakmai eljárásrendeknek és útmutatóknak megfelelően végzik az ellenőrzéseiket és szakmai tevékenységüket,
d)	végrehajtják az OTH által kiadott ellenőrzési és mintavételi terveket,
e)	az országos adatbázisok kialakítása és fenntartása érdekében adatgyűjtést végeznek, nyilvántartást vezetnek, valamint jelentést küldenek az OTH-nak,
f)	a szakmai feladatellátás során az OTH által kiadott iratmintákat használják,
g)	az OTH által végrehajtott belső ellenőrzéseket végrehajtják, közreműködnek nemzetközi szervek által végrehajtott külső auditokon,
h)	részt vesznek az OTH által szervezett értekezleteken, működtetett szakmai munkacsoportokban,
i)	ellátják a gyorsriasztási rendszerek üzemeltetésében jelentkező feladatokat,
j)	közreműködnek a szakmai sajtómegjelenéssel kapcsolatos feladatok ellátásában,
k)	az elvégzett feladataikról közvetlenül tájékoztatják az OTH-t.”

55. §

Az ÁNTSZ Vhr. 7. címe a következő 11/A. §-sal egészül ki:

„11/A. § A nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályiról szóló 1999. évi XLII. törvény 7. § (1) bekezdése szerinti feladatok tekintetében a kistérségi népegészségügyi intézet országos illetékességgel jár el.”

56. §

Az ÁNTSZ Vhr. 12. § (5) bekezdés c) pontja a következő ck) alponttal egészül ki:

(A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként a megyei népegészségügyi szakigazgatási szervet jelöli ki az Eütv.)

„ck) 228. § (4) bekezdés b) pont ba) alpontja,”

(szerinti feladatok ellátására.)

57. §

Az ÁNTSZ Vhr. 13. § e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:

(A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként – ha e rendelet vagy külön jogszabály eltérően nem rendelkezik – a Szolgálatot és a megyei népegészségügyi szakigazgatási szerveket jelöli ki)

„e) a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 2. § (1) bekezdése és 34. § (2) bekezdése,”

(szerinti feladatok ellátására.)

58. §

Az ÁNTSZ Vhr. 26. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:

„(7) Az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló …/2012. (...) Korm. rendelettel megállapított 8. § (4) és (5) bekezdése szerinti 5 éves határidőt a 2012. július 1-jén a sugár-egészségügyi decentrumokban tisztiorvosként foglalkoztatott közszolgálati tisztviselők esetében 2012. július 1-jétől kell számítani.”

59. §

Az ÁNTSZ Vhr.
a)	8. § (4) bekezdésében
aa) a „kormánytisztviselők” szövegrész helyébe a „közszolgálati tisztviselők” szöveg,
ab) a „közegészségtan-járványtan szakvizsgával,” szövegrész helyébe a „közegészségtan-járványtan szakvizsgával, illetve a sugár-egészségügyi decentrumokban foglalkoztatott tisztiorvosok esetén sugáregészségtan szakvizsgával,” szöveg,
b)	8. § (5) bekezdésében a „népegészségtan szakvizsga” szövegrész helyébe a „népegészségtan szakvizsga és a sugáregészségtan szakvizsga” szöveg,
c)	4. melléklet I. pontjában foglalt táblázatban a „Másodfokú eljárásban” szövegrész helyébe a „Másodfokú eljárásban és ha az OTH jár el első fokon” szöveg,
d)	4. melléklet V. pontjában foglalt táblázat 2. sorában az „a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve” szövegrész helyébe az „a fővárosi és megyei kormányhivatal” szöveg
lép.

60. §

Hatályát veszti az ÁNTSZ Vhr. 2. melléklet 2-8. pontja,

10. A Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézetről szóló 59/2011. (IV. 12.) Korm. rendelet módosítása

61. §

A Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézetről szóló 59/2011. (IV. 12.) Korm. rendelet (a továbbiakban: GYEMSZI Vhr.) 1. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:

„(6) A GYEMSZI feladatait központi szervei és területi kihelyezett szervezeti egységei útján látja el.”  

62. §

A GYEMSZI Vhr. 2. §-a a következő o) ponttal egészül ki:

„o) a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 30. § (4) bekezdése alapján fenntartóként jóváhagyja az m) és n) pontok szerinti egészségügyi szolgáltató által kötendő vagy módosítandó finanszírozási szerződést,” 

63. §

Hatályát veszti a GYEMSZI Vhr. 2/A. § l) pontjában az „egészségügyi intézményhálózat átalakításával kapcsolatos” szövegrész.
11. A Nemzeti Földalapról szóló törvény szerinti közös tulajdonosi joggyakorlás alatt álló ingatlanokról szóló 220/2011. (X. 20.) Korm. rendelet módosítása
64. §
A Nemzeti Földalapról szóló törvény szerinti közös tulajdonosi joggyakorlás alatt álló ingatlanokról szóló 220/2011. (X. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Földalap Vhr.) 2. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. § Az ingatlanok felett a Magyar Államot megillető tulajdonosi jogokat a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA) és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) közösen, illetve azon egészségügyi intézményekhez tartozó ingatlanok felett, amelyek a települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az átvételhez kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvény alapján a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) tulajdonosi joggyakorlása alatt állnak, az NFA és a GYEMSZI közösen, az Nfatv. és az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vagyontv.), az államháztartásról szóló törvény és a nemzeti vagyonról szóló törvény, valamint a végrehajtásukra kiadott jogszabályok szerint gyakorolják (közös tulajdonosi joggyakorlás).” 

65. §

A Földalap Vhr. a következő 12/A. §-sal egészül ki: 

„12/A. § (1) Azon ingatlanokat érintő ügyekben, amelyek felett a közös tulajdonosi joggyakorlás az NFA-t és a GYEMSZI –t illeti meg, e rendelet rendelkezéseit – a 13. § (3) és (4) bekezdése kivételével – a (2)-(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.

(2) A rendeletben az (1) bekezdés szerinti ingatlanok esetében
a) az MNV Zrt. és az MNV Zrt. döntéshozatalra jogosult szerve alatt a GYEMSZI-t,
b) az állami vagyonért felelős miniszter alatt az egészségügyért felelős minisztert
kell érteni.

(3) E rendelet 3. § szerinti minősítési eljárást 2012. december 31-ig kell lefolytatni.

(4) A Nemzeti Földalapról szóló törvény szerinti közös tulajdonosi joggyakorlás alatt álló ingatlanokról szóló 220/2011. (X. 20.) Korm. rendeletet módosító, az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló .../2012. (... . ... .) Korm. rendelet hatályba lépését követő 60 napon belül az NFA és a GYEMSZI köteles az e rendelet előírásait a belső szabályzataiban megfelelően átvezetni.”

12. Az önálló orvosi tevékenységről szóló 2000. évi II. törvény végrehajtásáról szóló 313/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet módosítása

67. §

Az önálló orvosi tevékenységről szóló 2000. évi II. törvény végrehajtásáról szóló 313/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Öotv. Vhr.) 4. §-a a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki:

„(4) Praxisengedély tartósan betöltetlen körzetre is kiadható, ebben az esetben a (3) bekezdés a) és c) pontját nem kell alkalmazni.”

(5) A feladat-ellátási szerződés egy példányát a települési önkormányzat megküldi az engedélyező szervnek.”

68. §

Az Öotv. Vhr. 5. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(2) Amennyiben a praxisjog jogosultja másik körzetre vonatkozó praxisjogot szerez, az új praxisjogra vonatkozóan kiadható praxisengedély, feltéve, hogy a korábbi praxisjoggal érintett körzetben a praxisjog jogosultja a helyettesítéséről gondoskodik. Ha az új praxisjogra kiadott praxisengedély kiadásától számított 6 hónapig a korábbi praxisjog nem került elidegenítésre, a korábbi praxisjogra vonatkozó praxisengedélyt vissza kell vonni.”

69. §

(1) Az Öotv. Vhr. 7. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:

(A praxisengedélyt vissza kell vonni, ha)

„e) a feladat-ellátási szerződés szerinti felmondási idő letelik, a felmondási idő leteltét követő nappal,”

(2) Az Öotv. Vhr. 7. § (1) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:

(A praxisengedélyt vissza kell vonni, ha)

„f) a közalkalmazotti jogviszonyban álló háziorvos közalkalmazotti jogviszonya megszüntetésre kerül, a közalkalmazotti jogviszonyban álló háziorvosra irányadó felmentési vagy lemondási idő leteltét követő nappal.”

(3) Az Öotv. Vhr. 7. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a) A feladat-ellátási szerződés felmondásáról, illetve a közalkalmazotti jogviszonyban álló háziorvos közalkalmazotti jogviszonyának megszüntetéséről az érintett települési önkormányzat értesíti az engedélyező szervet.”

70. §

Az Öotv. Vhr. 11. §-a a következő mondattal egészül ki:

„A 7. § (1) bekezdése szerinti esetekben az egészségügyi dokumentációt az adott körzetre vonatkozóan működési engedéllyel rendelkező egészségügyi szolgáltató részére kell átadni.”

71. §

Az Öotv. Vhr. a következő 13/A. §-sal egészül ki:

„13/A. § (1) A feladat-ellátási szerződés felmondása esetén a praxisjog elidegenítésére a felmondási idő tartama alatt van lehetőség.

(2) A közalkalmazotti jogviszonyban álló háziorvos közalkalmazotti jogviszonyának megszüntetése esetén a praxisjog elidegenítésére a közalkalmazotti jogviszonyban álló háziorvosra irányadó felmentési vagy lemondási idő tartama alatt, azonban, ha ez kevesebb, mint 6 hónap, akkor a jogviszony megszüntetésére irányuló jognyilatkozat közlésétől vagy – a jogviszony közös megegyezéssel történő megszüntetése esetén – a megegyezés megkötésétől számított 6 hónap alatt van lehetőség.”

72. §

Az Öotv. Vhr. a következő 17. §-sal egészül ki:

„17. § (1) Az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló …/2012. (…) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr.) megállapított 7. § (1) bekezdés e) pontjától eltérően a praxisengedélyt a praxisjog elidegenítésére a (2) bekezdés szerint rendelkezésre álló idő eredménytelen elteltét követő nappal kell visszavonni.

(2) A Módr.-tel megállapított 13/A. § (1) bekezdésétől eltérően 2012. december 31-éig – amennyiben a felmondási idő ennél kevesebb – a praxisjog elidegenítésére 6 hónap alatt van lehetőség.”

13. A kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal, valamint az új pszichoaktív anyagokkal végezhető tevékenységekről, valamint ezen anyagok jegyzékre vételéről és jegyzékeinek módosításáról szóló 66/2012. (IV. 2.) Korm. rendelet módosítása

73. § 

(1) A kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal, valamint az új pszichoaktív anyagokkal végezhető tevékenységekről, valamint ezen anyagok jegyzékre vételéről és jegyzékeinek módosításáról szóló 66/2012. (IV. 2.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kábítószer Vhr.) 1. § 11. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:

(E rendelet alkalmazásában)

„11. gyártás: az előállításon kívül minden olyan művelet, amelynek eredményeként kábítószer, pszichotróp anyag, új pszichoaktív anyag vagy ezekből az anyagokból előállított készítmény jön létre, beleértve a csomagolást és átcsomagolást;”

(2) A Kábítószer Vhr. 1. §-a a következő 35. ponttal egészül ki:

(E rendelet alkalmazásában)

„35. előállítás: az opioid alkaloidok elválasztása az azt szolgáltató máknövénytől, valamint a kannabisz, kannabisz gyanta elválasztása az azt szolgáltató kannabisz növénytől.”

74. § 

A Kábítószer Vhr. 8. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:

(Az engedélyesnek)
 
„e) a tevékenységi engedélyben nem szereplő, újabb, az 1. melléklet szerinti anyag, vagy új gyógyszerforma tevékenységi körbe vonása” 

(előtt az engedély módosítását kell kérnie a tervezett változások indokolásával és annak dokumentálásával, illetve feldolgozás esetén a kiinduló anyag és az előállított terméknek az 1. melléklet szerinti hatóanyagra számított tervezett mennyiségének a megadásával.)

75. § 

(1) A Kábítószer Vhr. 13. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(2) Eseti export vagy import engedély kizárólag az export vagy import tevékenységre feljogosító tevékenységi engedéllyel, vagy nem klinikai vizsgálat végzésére jogosító eseti kutatási engedéllyel rendelkező szervezetnek, valamint a 3. § (4) bekezdése szerinti, a díszítő mák és kannabisz növény exportját, importját, transzferét végző gazdálkodó szervezetnek adható ki.”

(2) A Kábítószer Vhr. 13. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(4) Az eseti engedély iránti kérelem tartalmazza a 7. és 8. melléklet szerinti adatokat, valamint a szállító és szállítmányozó adatait. Az import kérelemhez mellékelni kell a külföldi partnertől származó címigazolást, továbbá export, illetve kiviteli irányú transzfer esetén a külföldi hatóság import engedélyének eredeti példányát.”

76. § 

A Kábítószer Vhr. 15. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(2) Az engedély kiadásáról az EEKH az engedélyen megjelölt vámszervet értesíti.”

77. § 

A Kábítószer Vhr. 16. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(3) Az eseti importengedély egy példányát az EEKH az érintett külföldi társhatóság részére postai úton megküldi. Az eseti importengedély három példányát az importőr kapja meg, amelyből egy példányt megküld a külföldi félnek, amely ennek alapján a külföldi hatóságtól beszerzi a Magyarországra irányuló exportra szóló engedélyt. Az importőr két példányt megküld az engedélyen feltüntetett vámszervnek a szállítmány behozatala vagy beérkezése előtt legalább 3 munkanappal.”

78. § 

A Kábítószer Vhr. 25. § (1)-(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(1) Az EEKH az elkobzott, kábítószernek vagy pszichotróp anyagnak minősülő gyógyszeranyagok és gyógyszerek belföldi kereskedelmi forgalomba történő visszairányítását a rendőrség, a GYEMSZI, valamint állatgyógyászati készítmény esetén az MgSzH véleményének kikérését követően engedélyezheti.

(2) A lefoglalt, 1. melléklet szerinti anyagok bűnüldözési, képzési, tesztelési, oktatási és kutatási célra, továbbá nemzetközi kötelezettségvállalásból fakadó feladat teljesítéséhez történő igénybevételét a rendőrség engedélyezi.”

79. § 

(1) A Kábítószer Vhr. 3. melléklete a 7. melléklet szerint módosul.

(2) A Kábítószer Vhr. 9. melléklete a 8. melléklet szerint módosul.

80. § 

A Kábítószer Vhr. 6. melléklet címe helyébe a következő rendelkezés lép:

„KÁBÍTÓSZER, PSZICHOTRÓP ANYAG és ÚJ PSZICHOAKTÍV ANYAG MEGRENDELÉS”

81. §

A Kábítószer Vhr.
a) 3. § (1) bekezdésében az „a (2) és a (4) bekezdésben foglaltak” szövegrész helyébe az „a (2) és a (4), valamint a (6) bekezdésben foglaltak” szöveg,
b) 15. § (1) bekezdésében az „esetén hat példányban,” szövegrész helyébe az „és” szöveg,
c) 16. § (1) bekezdésében a „két” szövegrész helyébe az „egy” szöveg
lép.

14. Egyéb, az egészségüggyel összefüggő kormányrendeletek módosítása

82. §

(1) A természetes fürdővizek minőségi követelményeiről, valamint a természetes fürdőhelyek kijelöléséről és üzemeltetéséről szóló 78/2008. (IV. 3.) Korm. rendelet 7. melléklet 10. pont d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép és a következő e) ponttal egészül ki:

[A fürdőzőket írásos formában (lehetőség szerint hangjelzéssel is) tájékoztatni kell:]

„d) a határértéket meghaladó, napi UV sugárzási szint mértékéről, és a védelem nélküli napon tartózkodás ajánlott időtartamáról,
e) egyéb közérdekű információkról.”

(2) Hatályát veszti a természetes fürdővizek minőségi követelményeiről, valamint a természetes fürdőhelyek kijelöléséről és üzemeltetéséről szóló 78/2008. (IV. 3.) Korm. rendelet 3. § (7) bekezdése.

83. §

(1) A keresőképtelenség és keresőképesség orvosi elbírálásáról és annak ellenőrzéséről 102/1995. (VIII. 25.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében a „Rokkantosítva” szövegrész helyébe a „Rehabilitációs vagy rokkantsági ellátásra jogosult” szöveg lép. 

(2) A térítési díj ellenében igénybe vehető egyes egészségügyi szolgáltatások térítési díjáról szóló 284/1997. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. számú melléklet 2. pont c) alpontjában a „III. csoportba tartozó rokkantsági nyugdíjasok” szövegrész helyébe a „megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény (a továbbiakban: Mmtv.) 3. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontja és b) pont bb) alpontja szerinti minősítési kategóriába tartozó, a megváltozott munkaképességű személyek ellátásában részesülő személy vagy az a 2011. december 31-én III. csoportos rokkantsági nyugdíjban, baleseti rokkantsági nyugdíjban részesülő személy, aki az Mmtv. 31-33. §-a alapján öregségi nyugdíjban, rokkantsági ellátásban vagy rehabilitációs ellátásban részesül” szöveg lép.

(3) A kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának rendjéről szóló 162/2003. (X. 16.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában az „a kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal végezhető tevékenységekről szóló Korm. rendelet” szövegrész helyébe az ”a kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal, valamint az új pszichoaktív anyagokkal végezhető tevékenységekről, valamint ezen anyagok jegyzékre vételéről és jegyzékeinek módosításáról szóló 66/2012. (IV. 2.) Korm. rendelet” szöveg lép.

(4) A környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 4. melléklet 1. pontjában az „illetékes*” szövegrész helyébe az „illetékes” szöveg, 2. pontjában a „kormányhivatal” szövegrész helyébe a „Közigazgatási Hivatal” szöveg lép.

(5) A Duna projekt megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 77/2009. (IV. 8.) Korm. rendelet 2. melléklet 1.10., 2.10. és 3.10. pontjában a „szerve*” szövegrész helyébe a „szerve” szöveg lép.

(6) A települési önkormányzatok egészségügyi intézményei átvételének részletes szabályairól és egyes egészségügyi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésében az „A jogutódlás alapján kedvezményezetté váló” szövegrész helyébe az „Az” szöveg lép.

84. §

Hatályát veszti
a) a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 9/A. §-a,
b) az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat engedélyével működő Családvédelmi Szolgálat működésének engedélyezéséről szóló 232/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet 4/A. §-a,
c) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló 280/2004. (X. 20.) Korm. rendelet 11/A. §-a,
d) a nemzeti vérkészlettel való gazdálkodás szabályairól szóló 114/2000. (VI. 29.) Korm. rendelet
da) 3. § (3) bekezdésében az „– az 1. melléklet szerinti különös illetékességi szabályok figyelembevételével –” szövegrész,
db) 1. melléklete,
e) a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatótevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről szóló 259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet 3. § (8) bekezdése,
f) a hulladékgazdálkodási tervek részletes tartalmi követelményeiről szóló 126/2003. (VIII. 15.) Korm. rendelet 2. számú melléklet ua) pontja,
g) az egyes tervek, illetve programok környezeti vizsgálatáról szóló 2/2005. (I. 11.) Korm. rendelet 3. számú melléklet II.1. ca) pontja,
h) a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 12. számú mellékletében az „1 A fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervének feladatait a Veszprém Megyei Népegészségügyi Szakigazgatási Szerv Fejér megyére, Komárom-Esztergom megyére és Veszprém megyére kiterjedő illetékességgel látja el.” szövegrész,
i) a környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 4. és 5. számú mellékletében a „*Megjegyzés A megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv feladatait a Veszprém Megyei Népegészségügyi Szakigazgatási Szerv Fejér, Komárom-Esztergom és Veszprém megyére kiterjedő illetékességgel látja el.” szövegrész,
j) a környezetkárosodás megelőzésének és elhárításának rendjéről szóló 90/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 15. § (5a) bekezdése és 3. számú melléklete,
k) a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény hatálya alá tartozó ügyekben eljáró hatóságok kijelöléséről, valamint a nyilatkozattételi kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról szóló 33/2008. (II. 21.) Korm. rendelet 2. § (7) bekezdése és 3. számú melléklete,
l) a kémiai terhelési bírság alkalmazásának részletes szabályairól szóló 224/2008. (IX. 9.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdése,
m) a telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és a bejelentés szabályairól szóló 358/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 4/A. §-a,
n) a Duna projekt megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról 77/2009. (IV. 8.) Korm. rendelet 2. mellékletében az „* Az e rendelet szerint a megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv hatáskörébe tartozó feladatokat a Veszprém Megyei Népegészségügyi Szakigazgatási Szerv Fejér megyére kiterjedő illetékességgel látja el.” szövegrész,
o) az építésügyi hatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló 193/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 6/A. §-a és 5. mellékletében az „* Az e rendelet szerint a megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv hatáskörébe tartozó feladatokat a Veszprém Megyei Népegészségügyi Szakigazgatási Szerv Fejér, Komárom-Esztergom és Veszprém megyére kiterjedő illetékességgel látja el.” szövegrész,
p) a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (6) bekezdése és 3/a. melléklete,
q) a szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeiről és a szálláshely-üzemeltetési engedély kiadásának rendjéről szóló 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdése és 4. melléklete,
r) a szociális szolgáltatók és intézmények működésének engedélyezéséről és ellenőrzéséről szóló 321/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 3. § (4) bekezdése,
s) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról és a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról szóló 320/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 20. § (3) bekezdése,
t) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdése.

15. Záró rendelkezések

85. §

(1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2012. július 1-jén lép hatályba.

(2) A 36. § 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.

(3) A 23. § c) és g) pontja 2012. december 31-én lép hatályba.

(4) Ez a rendelet 2013. január 1-jén a hatályát veszti.

1. melléklet a .../2012. (... . ... .) Korm. rendelethez

„5. számú melléklet a 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelethez

			Millió forint	
	Megnevezés	2012. évi eredeti előirányzat	2012. évi módosított előirányzat	
	Háziorvosi, háziorvosi ügyeleti ellátás			
	Praxisfinanszírozás	70 999,2	70 999,2	
	Eseti ellátás díjazása	569,3	569,3	
	Ügyeleti szolgálat	9 547,4	9 547,4	
1.	Háziorvosi, háziorvosi ügyeleti ellátás összesen	81 115,9	81 115,9	
	Védőnői szolgáltatás, anya-, gyermek- és ifjúságvédelem			
	Iskolaegészségügyi ellátás	1 856,0	1 856,0	
	Védőnői ellátás	15 440,8	15 440,8	
	Anya-, gyermek- és csecsemővédelem	451,5	451,5	
	MSZSZ: gyermekgyógyászat	121,6	121,6	
	MSZSZ: nőgyógyászat	96,3	96,3	
2.	Védőnői szolgáltatás, anya-, gyermek- és ifjúságvédelem összesen	17 966,2	17 966,2	
3.	Fogászati ellátás	22 264,4	22 264,4	
5.	Betegszállítás és orvosi rendelvényű halottszállítás	6 046,9	6 046,9	
8.	Művesekezelés	23 171,1	23 171,1	
9.	Otthoni szakápolás	4 097,6	4 097,6	
11.	Működési költségelőleg	1 000,0	2 000,0	
	Célelőirányzatok	 		
	   Bázisfinanszírozott fekvőbeteg szakellátás	8,9	8,9	
	Méltányossági alapon történő térítések	183,1	183,1	
	Alapellátási vállalkozás támogatási átalánydíj	5 208,0	5 208,0	
	   Egyösszegű, illetve folyamatos illetmény és bérnövelésre szolgáló fedezet		28 004,2	
13.	Célelőirányzatok összesen	5 400,0	33 404,2	
15.	Mentés	25 270,7	25 270,7	
17.	Laboratóriumi ellátás	20 893,0	20 893,0	
	Összevont szakellátás	 		
	Járóbeteg-szakellátás	123 248,8	120 544,6	
	Fekvőbeteg szakellátás	426 555,1	400 255,1	
	ebből:	 		
	– aktív fekvőbeteg szakellátás	362 642,0	338 058,5	
	– krónikus fekvőbeteg szakellátás	62 965,1	61 248,6	
	– bázis finanszírozású szakellátás (BVOP)	948,0	948,0	
	Extrafinanszírozás	420,6	420,6	
	Speciális finanszírozású szakellátás	67 456,1	67 456,1	
18.	Összevont szakellátás összesen	617 680,6	588 676,4	
ÖSSZESEN	824 906,4	824 906,4	
 „

2. melléklet a .../2012. (... . ... .) Korm. rendelethez

A Kr. 8. számú melléklet a „00023	Kómás és gerincvelősérült betegek korai kiemelt rehabilitációs ellátása	6,6” sort követően a következő sorral egészül ki:

„00024		Polymorbid betegek gerontopszichiátriai ellátása				1,6
00025		Intermediaer care, tartós gépi lélegeztetést igénylő betegek krónikus ellátása												1,8
00026		Nem rehabilitálható betegek emelt szorzójú krónikus ellátása (nem rehabilitálható vigil kómás betegek, gerincvelő harántsérültek, tartós gépi lélegeztetettek, politraumatizáltak ellátása)									1,8
00027		A fertőző betegségek és a járványok megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről szóló 18/1998. (VI. 3.) NM rendelet alapján TBC-s betegek elkülönített, őrzött osztályon történő kezelése						1,6” 

3. melléklet a .../2012. (... . ... .) Korm. rendelethez

A Kr. 14. számú melléklet „Kitöltési útmutató” részében a 
a) „23. A beteg további sorsa” pontja az „R. otthonába bocsátva, rehabilitációra irányítva” sort követően a következő sorral egészül ki:

(23. A beteg további sorsa)
„T. otthoni parenterális táplálás”

b) „27. Beavatkozások” pont a „Beavatkozás minősítése az ellátásban elfoglalt helye szerint (M)” sort követő 1-5 alpontok helyébe a következő alpontok lépnek:

[Beavatkozás minősítése az ellátásban elfoglalt helye szerint (M)]
„0. neoadjuváns beavatkozás
1. adjuváns beavatkozás
2. első vonalbeli kezelés
3. másod vonalbeli kezelés
4. harmad, illetve többed vonalbeli kezelés
5. reoperáció”
4. melléklet a .../2012. (... . ... .) Korm. rendelethez
A Kr. 28. számú melléklete a következő „D” résszel egészül ki:
„D. Az aktív fekvőbeteg-szakellátás 2012. július és 2012. október közötti teljesítési időszakra a struktúra átalakításhoz kapcsolódó finanszírozási változásokra szolgáló többlet TVK mértéke: 16 666 súlyszám.
Ebből:

1. Az Eftv. vhr. 5/A. § (2) bekezdés a) pontja szerinti szolgáltató TVK növelésére szolgáló keret: 10 000 súlyszám,
2. Az Eftv. vhr. 5/A. § (2) bekezdés g) pontjában meghatározott egészségügyi szolgáltatók TVK növelésére szolgáló súlyszám: 6 666.”

5. melléklet a .../2012. (... . ... .) Korm. rendelethez

„29. számú melléklet a 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelethez

Szakma megnevezése	Szakma-
kód	
Arc-állcsont-szájsebészet 	1700	
Gyermeksebészet ideértve gyermekurológia	0506	
Gyermeknőgyógyászat	0507	
Gyermekszemészet	0508	
Csecsemő- és gyermek fül-orr-gégegyógyászat	0509	
Dentoalveoláris sebészet 	1301	
Általános anesztéziában végzett fogászati ellátás	1309	
Fül-orr-gégegyógyászat 	0600	
Ortopédia	1000	
Gerincsebészet	1001	
Traumatológia 	1002	
Kézsebészet	1003	
Plasztikai helyreállító és esztétikai sebészet	2000	
Égéssebészet 	2001	
Gyermek plasztikai és égéssebészet 	2002	
Sebészet	0200	
Tüdő- és mellkassebészet 	0202	
Érsebészet	0203	
Idegsebészet	0204	
Szívsebészet	0205	
Csecsemő és gyermek szívsebészet	0215	
Szervtranszplantációs sebészet	0208	
Szemészet	0700	
Szülészet-nőgyógyászat	0400	
Szülészet	0405	
Nőgyógyászat	0406	
Urológia	1100”	

6. melléklet a …/2012. (…) Korm. rendelethez 

A Gyógyszer Vhr. 1. számú melléklete szerinti „Finanszírozási előleg igénylő lap” a következő 11. sorral egészül ki:

„11. Az igényelt összeg:………………………………………………………….”

7. melléklet a …/2012. (…) Korm. rendelethez 

1. A Kábítószer Vhr. 3. mellékletében a „Fogyasztás” szövegrész helyébe a „Fogyasztás: kiskereskedelmi értékesítés vagy kutatás” szöveg lép.

2. A Kábítószer Vhr. 3. melléklete a következő táblázattal egészül ki:

Pszichotróp anyag becslés (P1-P4)

Pszichotróp 
anyag neve	Gyártandó
hatóanyag 
mennyisége	Import 	Export	Fogyasztás: kiskereskedelmi értékesítés vagy kutatás	Nagykereskedelmi
értékesítés	Nem pszichotróp
anyag gyártására felhasználandó
mennyiség	

8. melléklet a …/2012. (…) Korm. rendelethez

A Kábítószer Vhr. 9. melléklet „9/c táblázat: Ipari máktermesztetés becslése a 20... évben” alcíme a következő táblázattal egészül ki:

 I	 II	
Közigazgatási terület (megye)	Vetésterület nagysága (ha)	
 1. Mákszalma (M) gyártásához	 	
 …..megye	 	
 …..megye	 	
 Összesen:	 	
 2. Mákszalma (T) gyártásához	 	
 …..megye	 	
 …..megye	 	
 Összesen:	 	
3. Mákszalma (C) gyártásához	 	
 …..megye	 	
 …..megye	 	
 Összesen:	 	

III	
A kinyerni tervezett összes alkaloid mennyiség a fenti vetésterületről (vízmentes bázisban)	
PS (M)	
Total PS (M) AMA (kg)  	 	
Total PS (M) ACA  (kg)	 	
Total PS (M) ATA  (kg)	 	
Total PS (M) AOA  (kg)	 	
PS(T)	
Total PS  (T) ATA    (kg)	 	
Total PS  (T) AMA   (kg)	 	
Total PS  (T) ACA    (kg)		
Total PS  (T) AOA    (kg)		
PS (C)	
Total PS  (C) ACA    (kg)		
Total PS  (C) AMA   (kg)		
Total PS  (C) ATA    (kg)		
Total PS  (C) AOA    (kg)		

A Kormány

/2012.(  .  .) Korm. rendelete

a katasztrófa-egészségügyi ellátásról

A Kormány az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés e) pontjában, valamint a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 80. § b) és h)–i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:

1. A rendelet hatálya és alkalmazása

1. §

(1) E rendelet hatálya kiterjed a katasztrófa-egészségügyi ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatókra, az ellátásban, illetve az ellátás működési feltételeinek biztosításában e rendelet alapján közreműködő jogi személyekre, jogi személyiség nélküli szervezetekre és természetes személyekre, valamint a katasztrófa-egészségügyi ellátást igénybe vevőkre.

(2) E rendelet rendelkezéseit
a) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 228. § (2) bekezdésében foglalt esemény, illetve
b) ha külön jogszabály másként nem rendelkezik, a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 3. § 5. pontjában meghatározott katasztrófa
bekövetkezése esetén kell alkalmazni.

2. Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés általános szabályai

2. §

(1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdése szerinti egészségügyi válsághelyzet bekövetkezése esetén, ha az eseményt az Eütv. 228. § (4) bekezdés
a) a) pont aa) alpontja alapján a megyei vagy fővárosi védelmi bizottság (a továbbiakban: megyei védelmi bizottság) minősíti egészségügyi válsághelyzetté, erről a megyei védelmi bizottság elnöke tájékoztatja közigazgatás-szervezésért felelős minisztert, a megyei vagy a fővárosi tisztifőorvos (a továbbiakban: megyei tisztifőorvos) az országos tisztifőorvos útján tájékoztatja az egészségügyért felelős minisztert, 
b) b) pont ba) alpontja alapján a megyei tisztifőorvos minősíti egészségügyi válsághelyzetté, erről haladéktalanul értesíti a megyei védelmi bizottság elnökét, továbbá az országos tisztifőorvos útján tájékoztatja az egészségügyért felelős minisztert,
c) a) pont ab) alpontja és b) pont bb) alpontja alapján az országos tisztifőorvos javaslatára az egészségügyért felelős miniszter minősíti egészségügyi válsághelyzetté, haladéktalanul gondoskodik a Kormány, valamint az országos tisztifőorvos útján az érintett megyék tisztifőorvosai tájékoztatásáról.

(2) Az (1) bekezdés szerinti egészségügyi válsághelyzetté minősítő gondoskodik az egészségügyi válsághelyzetté minősítésnek a közszolgálati műsorszolgáltatók, illetve – lehetőség szerint – a körzeti, illetve helyi műsorszolgáltatók és legalább egy országos napilap általi, lehető legrövidebb időn belül történő közzétételéről.

(3) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet által érintett terület kiterjedésének megítélésénél az egészségügyi válsághelyzetet előidéző esemény területi kiterjedésén túl a következmények felszámolásába bevont vagy előreláthatóan bevonandó egészségügyi szolgáltatók földrajzi elhelyezkedését is figyelembe kell venni.

(4) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzetté minősítés során annak megítélésénél, hogy a más gyógyintézet általi betegellátás aránytalan nehézséggel jár-e, az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 4/A. § (4) és (5) bekezdésében meghatározott elvi elérhetőség szabályait, a gyógyintézet által ellátott valamennyi szakmát és a gyógyintézetben ellátott betegek érdekeit kell figyelembe venni.

3. §

Ha a megyei tisztifőorvos egészségügyi válsághelyzetet előidéző esemény bekövetkezését észleli, vagy erről kap információt az érintett egészségügyi szolgáltatótól vagy a területi szakellátási kötelezettséggel rendelkező szervtől, ezt haladéktalanul köteles jelenteni a megyei védelmi bizottság elnöke, valamint az országos tisztifőorvos útján az egészségügyért felelős miniszter részére.

4. §

Az egészségügyi válsághelyzet megszűnésekor az egészségügyi válsághelyzetté minősítő visszavonja az egészségügyi válsághelyzetté minősítést. Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonásának közzétételére a 2. § (2) bekezdését kell alkalmazni.

5. §

(1) Egészségügyi válsághelyzetben a megyei tisztifőorvos az illetékességi területén átmenetileg módosíthatja 
a) az alapellátás körzethatárait, 
b) a járó-, illetve fekvőbeteg-szakellátáson belül a tevékenységek szakmai megoszlását, 
c) az ellátási terület határait, 
d) a betegbeutalás rendjét, továbbá 
e) a fekvőbeteg-gyógyintézetek ágyszámát.

(2) A megyei tisztifőorvos az (1) bekezdésben foglaltakról az érintetteket a helyben szokásos módon, továbbá az Országos Mentőszolgálat (a továbbiakban: OMSZ) szolgálatvezetését, a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) térségi egészségszervezési központjának vezetőjét, valamint az országos tisztifőorvos útján az egészségügyért felelő minisztert soron kívül tájékoztatja. 

(3) Az egészségügyi válsághelyzet felszámolása során a megyei tisztifőorvos szorosan együttműködik a megyei védelmi bizottság elnökével, a szomszédos megye kormányhivatalának népegészségügyi szakigazgatási szerve (a továbbiakban: megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv) vezetőjével, az OMSZ adott területet ellátó mentőszervezete vezetőjével, az érintett gyógyintézet vezetőjével, a GYEMSZI térségi egészségszervezési központjának vezetőjével, valamint a honvédségi szervezet vezetőjével.

(4) A Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek egészségügyi szolgálatai a katasztrófavédelmi tervüknek megfelelően, szervezeti kereteiket és irányítási rendjüket megtartva, a polgári egészségügyi szervezetekkel együttműködve vesznek részt a katasztrófa-egészségügyi feladatok ellátásában.

3. A katasztrófa-egészségügyi ellátásra való felkészülés részletes szabályai

6. §

A katasztrófa-egészségügyi ellátásra történő felkészülés érdekében az országos tisztifőorvos javaslatára az egészségügyért felelős miniszter elrendelheti a megyei védelmi bizottság által kijelölt egészségügyi szolgáltató vagy egyéb, a katasztrófa-egészségügyi feladatokra igénybe vehető szervezet részére tervezési, felkészülési feladatok végrehajtását.

7. §

(1) A katasztrófa-egészségügyi ellátásra történő felkészülés keretében
a) az egészségügyért felelős miniszter az országos tisztifőorvos közreműködésével az egészségügyi szolgáltatók részére közvetlenül vagy a közigazgatás-szervezéséért felelős miniszter egyetértésével a megyei védelmi bizottság útján katasztrófa-egészségügyi gyakorlatot vagy nemzetközi gyakorlatban való részvételt rendelhet el, ebben az esetben szervezi és irányítja annak végrehajtását,
b) a megyei védelmi bizottság a megyei tisztifőorvos javaslatára vagy egyetértésével az egészségügyi szolgáltató részére szakmai felkészítőt, katasztrófa-egészségügyi gyakorlatot vagy megyei katasztrófavédelmi vagy honvédelmi felkészülési gyakorlatban való részvételt rendelhet el. Erről a megyei védelmi bizottság elnöke időben tájékoztatja a megyei tisztifőorvos útján az országos tisztifőorvost, valamint a közigazgatás-szervezéséért felelős miniszter útján az egészségügyért felelős minisztert és lehetővé teszi kijelölt képviselőik részére a gyakorlat megtekintését.

(2) Szakmai felkészítőre és gyakorlatra egészségügyi dolgozó, gyakorlatra egészségügyi szolgáltató nem egészségügyi dolgozója is kijelölhető.

(3) Az érintett személyeket, illetve egészségügyi szolgáltatókat a szakmai felkészítő, illetve a gyakorlat helyéről és időtartamáról annak megkezdése előtt legalább 30 nappal értesíteni kell.

(4) A szakmai felkészítőt, illetve a gyakorlatot elrendelő a kijelölt személyt kérelmére indokolt esetben felmentheti a részvétel alól. A felmentés iránti kérelmet legalább a szakmai felkészítő, illetve a gyakorlat megkezdését megelőző harmadik napig, rendkívül indokolt esetben a gyakorlat, illetve szakmai felkészítő megkezdéséig kell benyújtani.

(5) A szakmai felkészítés, illetve a gyakorlat időtartama két éven belül nem haladhatja meg a polgári védelmi szervezet tagjára vonatkozó kiképzés és gyakorlat éves mértékét. 

(6) A szakmai felkészítőn, illetve a gyakorlaton való részvétel időtartamára a résztvevő személyt
a) ha munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll, a foglalkoztató által folyósított időarányos munkabér,
b) egyéb esetben a megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv által megállapított és folyósított, a munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló, munkaköre szerint ugyanolyan tevékenységet végző, teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók átlagos havi munkabérének alapulvételével meghatározott díj 
illeti meg.

(7) Az országos gyógyintézet, az orvostudományi egyetem, valamint az egészségügyi oktatási intézmény a megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv felkérésére a szakmai felkészítőre oktatót biztosít. A felkérés alapján az országos gyógyintézet, az orvostudományi egyetem, illetve az egészségügyi szak- és főiskola vezetője a kiképzés előtt legalább 30 nappal e feladat ellátására az oktatót kijelöli.

(8) Az egészségügyért felelős miniszter az általa elrendelt gyakorlattal kapcsolatos költségeket az általa vezetett minisztérium költségvetéséből megtéríti.

(9) A gyakorlat elrendeléséről az elrendelő tájékoztatja a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek egészségügyi szolgálatainak vezetőit, és biztosítja az általuk kijelölt megfigyelők részvételét.

8. §

A felkészülés érdekében az egészségügyért felelős miniszter által kijelölt fekvőbeteg-szakellátást nyújtó szolgáltatók a katasztrófa-egészségügyi ellátás tervezéséhez a kijelölésben meghatározott gyógyszerek és egészségügyi anyagok felhasználására, valamint a betegforgalomra vonatkozó adatokat szolgáltatnak az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium részére. 

9. §

(1) A megyei tisztifőorvos javaslatának figyelembevételével a megyei védelmi bizottság tervezi és biztosítja a katasztrófa-egészségügyi ellátáshoz szükségessé váló objektum kiürítését és átadását, továbbá a szükséggyógyintézet telepítéséhez és működtetéséhez nélkülözhetetlen szállításokat és infrastrukturális ellátást, beleértve a fertőtlenítéshez, járványmegelőzéshez és egyéb közegészségügyi feladatokhoz szükséges felszereléseket és személyeket is.

(2) A katasztrófa-egészségügyi ellátás tervezési tevékenységéhez a megyei védelmi bizottság által egészségügyi célra kijelölt objektum működtetője a szükséggyógyintézet telepítéséhez szükséges, jogszabályban meghatározott adatokat és információkat rendelkezésre bocsátja.

10. §

(1) Az állam egészségügyi válsághelyzet esetére a tömeges ellátás feltételeinek biztosítása, a szükséggyógyintézetek működéséhez, továbbá a katasztrófa-egészségügyi ellátáshoz szükséges gyógyszerek, egészségügyi anyagok és eszközök azonnali rendelkezésre állása céljából Állami Egészségügyi Tartalékot tart fenn.

(2) Az Állami Egészségügyi Tartalékot, valamit a tartalékot kezelő intézményt az egészségügyért felelős miniszter felügyeli.

4. Egészségügyi válsághelyzet kezelésének részletes szabályai

11. §

(1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet esetén
a) a válsághelyzet egészségügyi felszámolásában résztvevő fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók részére az Állami Egészségügyi Tartalékból egészségügyi anyag és orvostechnikai eszköz adható át, továbbá időszakosan működő gyógyintézet (orvosi segélyhely vagy szükségkórház) telepíthető.
b) a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató részére a tartalékból készletek átadására a szolgáltató vezetőjének vagy ügyeletesének kezdeményezésére, a megyei tisztifőorvos javaslatára, az országos tisztifőorvos egyetértésével az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium egészségügyért felelős állami vezetője ad utasítást és tájékoztatja a Kormányt a tartalékból történő készlet kiadásáról.

(2) A tartalékból készletek kiadása a sürgősségi ellátásban váratlanul bekövetkező hiányok kezelésére, konkrét ellátási feladatok megoldása céljából is engedélyezhető az (1) bekezdés b) pontja szerint, ebben az esetben nem kell a Kormányt tájékoztatni. 

(3) A Kormány által meghatározott számú időszakosan működő gyógyintézetből az egészségügyi válsághelyzet felszámolásához szükségesek telepítésére a megyei tisztifőorvos kezdeményezésére az országos tisztifőorvos egyetértésével az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium egészségügyért felelős állami vezetője ad engedélyt a megyei védelmi bizottság részére és erről tájékoztatja a Kormányt, valamint az Állami Egészségügyi Tartalék kezelője részére elrendeli a készletek kiadásának haladéktalan megkezdését.

12. §

(1) A megyei védelmi bizottság a megyei tisztifőorvos által előzetesen kijelölt fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató részére határozatban – sürgős esetben szóban – elrendeli az időszakosan működő gyógyintézetnek a szolgáltató katasztrófatervében foglaltak szerinti telepítését, továbbá intézkedik az erre a célra előzetesen biztosított ingatlan, valamint a szükséges szállító kapacitás és a működtetéshez szükséges logisztikai támogatás rendelkezésre bocsátásáról.

(2) A megyei tisztifőorvos kezdeményezésére megyei védelmi bizottság elrendeli az egészségügyi ellátást támogató polgári védelmi szervezetek alkalmazását.

(3) Az időszakosan működő gyógyintézet részére a területileg illetékes megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv átmeneti működési engedélyt ad ki.

(4) Az időszakosan működő gyógyintézetnek a működés megkezdéséhez és folytatásához
a) az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásához szükséges, külön jogszabályban meghatározott személyi, tárgyi, szakmai és környezeti követelménynek nem kell megfelelnie, e követelményeknek azonban lehetőség szerint eleget kell tennie,
b) nem kell rendelkeznie felelősségbiztosítással.
(5) Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonásával a megyei tisztifőorvos 24 órán belül visszavonja az időszakosan működő gyógyintézet részére kiadott átmeneti működési engedélyt. 

13. §

(1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet esetén az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet átmeneti működtetését a gyógyintézet székhelye szerint illetékes
a) megyei tisztifőorvos által az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet működtetésével megbízott személy,
b) megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv, vagy
c) megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv által kötelezett, más egészségügyi szolgáltató
biztosítja.

(2) A megyei tisztifőorvos vagy az egészségügyért felelős miniszter az egészségügyi válsághelyzetté minősítő határozatában rendelkezik az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet átmeneti működtetésének (1) bekezdés szerinti formájáról. A határozat fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható. Az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet folyamatos működtetése érdekében meghozott közigazgatási hatósági intézkedések érintettje köteles az intézkedéseket tűrni és azok végrehajtásában közreműködni.

(3) A megyei tisztifőorvos vagy az egészségügyért felelős miniszter az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet működési engedélyét az (1) bekezdés b) és c) pontja esetében visszavonja, és egyúttal a gyógyintézetet az (1) bekezdés b) és c) pontja szerint átmenetileg működtetőnek kiadja az átmeneti működési engedélyt. Az átmeneti működési engedély kiadására a 12. § (4) bekezdés a) pontját értelemszerűen alkalmazni kell.

(4) Az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet finanszírozási szerződése a működési engedélye visszavonásával megszűnik. A (3) bekezdés szerinti átmeneti működési engedéllyel rendelkező gyógyintézet átmeneti működtetője az Országos Egészségbiztosítási Pénztárral 24 órán belül finanszírozási szerződést köt. A finanszírozási szerződés megszűnése esetén a finanszírozási szerződés megszűnésével érintett szolgáltató által jelentett és részére a finanszírozó által el nem számolt teljesítmények után járó díjat a finanszírozó a gyógyintézetet átmenetileg működtető részére utalványozza. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvényben foglaltakra tekintettel a gyógyintézetet átmenetileg működtető az utalványozott összeget és az általa elszámolt teljesítmények után kapott finanszírozási összeget elkülönített számlán kezeli, és azt kizárólag a gyógyintézet gyógyító-megelőző tevékenységére használhatja fel. Az (1) bekezdés c) pontja szerinti szolgáltató az általa átmenetileg működtetett gyógyintézetben elvégzett és jelentett teljesítménye után az átmeneti működtetési kötelezettség fennállásáig jogosult a díjazásra, ez a teljesítmény nem érinti a szolgáltató általános szabályok szerint finanszírozott teljesítményét.

(5) A gyógyintézet ingó és ingatlan vagyonával kapcsolatban a megyei tisztifőorvos a gyógyintézet további működtetése érdekében haladéktalanul dönt a közigazgatási hatósági eljárás szerinti biztosítási intézkedésről, illetve a végrehajtáshoz igénybe vehető eszközről.

(6) A gyógyintézetet átmenetileg működtető köteles az igénybe vett ingó és ingatlan vagyontárgyak mennyiségét – ide nem értve a betegellátás érdekében felhasznált eszközöket és készítményeket – és állagát megóvni, és az egészségügyi válsághelyzet megszűnése után azokat a tulajdonosnak (fenntartónak) vagy a tulajdonos (fenntartó) rendelkezése szerint az egészségügyi válsághelyzet után a gyógyintézetet működtető egészségügyi szolgáltatónak átadni. Az igénybe vett ingó és ingatlan vagyontárgyakról az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv, illetve az egészségügyi válsághelyzettel érintett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező társaság közreműködésével lehetőség szerint leltárt kell készíteni.

(7) A gyógyintézetet az (1) bekezdés szerint átmenetileg működtető köteles együttműködni az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szervvel a betegellátás zavartalanságának mielőbbi biztosítása és az átmeneti működtetés mielőbbi megszüntetése érdekében.

(8) Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés nem érinti az egészségügyi válsághelyzettel érintett szolgáltató által foglalkoztatott, illetve az e szolgáltatónál az egészségügyi tevékenység végzésében egyéb jogviszony keretében közreműködő egészségügyi dolgozó egészségügyi tevékenység végzésére irányuló jogviszonyát. A gyógyintézet (1) bekezdés szerinti átmeneti működtetése esetén az egészségügyi dolgozó kirendelésére vonatkozó szabályokat az egészségügyi válsághelyzet idején alkalmazandó jogszabályokban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.

(9) Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés nem érinti az egészségügyi válsághelyzettel érintett szolgáltató által korábban kötött azon szerződéseket, amelyek az egészségügyi ellátás zavartalan és folyamatos biztosításához szükségesek, a szerződés szerinti teljesítés az egészségügyi válsághelyzet ideje alatt nem tagadható meg. Az egészségügyi válsághelyzet ideje alatt a gyógyintézet működéséhez szükséges közüzemi szolgáltatásokat biztosítani kell. Az átmeneti működtető a szerződések módosítására, megszüntetésére és új szerződések kötésére csak annyiban jogosult, amennyiben az a betegellátás folyamatos biztosításához elengedhetetlenül szükséges.

(10) Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonásával megszűnik a gyógyintézetet az (1) bekezdés szerint átmenetileg működtető működtetési kötelezettsége. A megyei tisztifőorvos vagy az egészségügyért felelős miniszter az egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonását követő 24 órán belül visszavonja az átmeneti működési engedélyt. Az átmeneti működési engedély visszavonásával megszűnik az átmeneti működtetőnek a gyógyintézetre vonatkozó finanszírozási szerződése. A gyógyintézetet átmenetileg működtető köteles elszámolást készíteni az átmeneti működéssel kapcsolatos finanszírozási díjakról, az általa kötött vagy módosított szerződésekről.

5. Az egészségügyi dolgozó kirendelése az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzetben

14. §

(1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzetben az egészségügyi dolgozó kirendelhető az egészségügyi válsághelyzet felszámolásban résztvevő fekvőbeteg-szakellátó intézménybe vagy időszakosan működő gyógyintézetbe.

(2) A kirendelést az egészségügyi válsághelyzet felszámolásban résztvevő fekvőbeteg-szakellátó intézmény részére az intézmény vezetője, az időszakosan működő gyógyintézetbe az annak telepítésre kijelölt intézmény vezetője igényli a megyei tisztifőorvostól. A megyei tisztfőorvos dönt a kirendelés szükségességéről és az általa meghatározott egészségügyi intézmény vezetőjét kötelezi a kirendelés végrehajtására. 

(3) Amennyiben a kirendelendő egészségügyi dolgozónak nincs a kirendelést végrehajtó intézményi vezetője, a megyei tisztifőorvos adja ki a kirendelési határozatot.

(4) A kirendelés vonatkozhat meghatározott személyre vagy az egészségügyi szolgáltatónál meghatározott számú, továbbá meghatározott képzettséggel rendelkező egészségügyi dolgozóra.

(5) Nem rendelhető ki a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 53. § (3) bekezdés szerinti munkavállaló, illetve foglalkoztatott.

(6) Sürgős esetben a kirendelés szóban is történhet, ebben az esetben a kirendelést a szóbeli közlést követő három napon belül írásba kell foglalni. A kirendelési határozat a jogorvoslatra tekintet nélkül azonnal végrehajtható.

(7) A kirendelés időtartama addig tart, amíg az egészségügyi válsághelyzet miatti egészségügyi ellátást végző egészségügyi intézmény csak a hozzá kirendelt egészségügyi dolgozók közreműködésével képes ellátni a többletfeladatait, illetve amíg indokolt az időszakosan működő gyógyintézet működtetése.

(8) A kirendelt egészségügyi dolgozó napi munkaideje a napi 12 órát nem haladhatja meg. 

6. Az egészségügyi dolgozó kirendelése az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzetben

15. §

(1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott egészségügyi válsághelyzet esetén a kirendelés az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézetbe történhet. A kirendelést a 13. § (1) bekezdése szerint meghatározott személy vagy szerv vezetője kezdeményezi. A megyei tisztifőorvos dönt a kirendelés szükségességéről és az általa meghatározott egészségügyi intézmény vezetőjét kötelezi a kirendelés végrehajtására vagy a 14. § (3) bekezdése szerinti esetben kiadja a kirendelő határozatot. A megyei tisztifőorvos a kirendelésekről tájékoztatja megyei védelmi bizottság elnökét.

(2) A kirendelt egészségügyi dolgozó az ezen időtartam alatt elvégzett munkája idejére, a munkabérére, valamint a kirendelés teljesítése során indokoltan felmerül költsége megtérítésére jogosult a foglalkoztatására vonatkozó jogszabályok rendelkezései szerint. 

(3) Nem rendelhető ki az Mt. 53. § (3) bekezdés szerinti munkavállaló, illetve foglalkoztatott.

7. Az egészségügyi dolgozó kirendelésének részletes szabályai

16. §

(1) Az egészségügyi szolgáltató vezetője a kirendelést elrendelő tisztifőorvosi határozat kézhezvételét követően 
a) az egészségügyi válsághelyzet felszámolásban résztvevő fekvőbeteg-szakellátó intézménybe történő kirendeléshez haladéktalanul 
b) egyéb esetben a kirendelésben meghatározott határidőn belül, de legkésőbb a közléstől számított 24 órán belül 
írásban kijelöli a kirendelésben foglalt követelményeknek megfelelő személyeket.

(2) A kijelölésre a 14. § (5) bekezdésében és 15. § (3) bekezdésében foglaltakat értelemszerűen alkalmazni kell.

17. §

(1) A kirendelt személynek a kirendelés helyére történő szállításáról szükség esetén a fogadó megye védelmi bizottságának kezdeményezésére a kirendelt személy lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerint illetékes megyei védelmi bizottság gondoskodik.

(2) Ha a kirendelt személy lakóhelye, illetve tartózkodási helye és a kirendelés helye közötti napi közlekedésre nincs lehetőség, illetve ez aránytalan nehézséggel járna, a kirendelt személy elhelyezéséről és ellátásáról szükség esetén
a) fekvőbeteg-gyógyintézethez való kirendelés esetén a fekvőbeteg-gyógyintézet,
b) háziorvosi, illetve járóbeteg-szakellátási feladatra történő kirendelés esetén a kirendelés helye szerinti önkormányzattal együttműködve a kirendelés helye szerint illetékes megyei védelmi bizottság
gondoskodik.

18. §

(1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet esetén a közép- vagy felsőfokú egészségügyi szakképzésben, főiskolai vagy egyetemi szintű egészségügyi alapképzésben, felsőoktatásban szociális alapképzésben, valamint az egészségügyi és szociális akkreditált iskolai rendszerű szakképzésben nappali tagozaton részt vevő személy katasztrófa-egészségügyi ellátási feladatokra beleegyezése esetén legfeljebb két hónap időtartamra igénybe vehető. Az igénybe vett személy ezen időtartam alatt az egyéb polgári védelmi kötelezettsége teljesítése alól mentesül.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személy
a) által ellátandó feladatot és a feladatellátás helyét az egészségügyi válsághelyzet által érintett területen működő megyei tisztifőorvos jelöli ki;
b) megfelelő helyre történő eljuttatásáról, elhelyezéséről és ellátásáról a 17. §-ban meghatározottak szerint kell gondoskodni.

8. Egyéb rendelkezések

19. §

(1) Az Állami Egészségügyi Tartalék fenntartásának költségeit az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium fejezeti költségvetése tartalmazza.

(2) Egészségügyi válsághelyzet felszámolásban közreműködő egészségügyi szolgáltató, valamint az időszakosan működő gyógyintézet által felhasznált egészségügyi anyagokat folyamatosan pótolni kell.

(3) Az egészségügyi válsághelyzet megszűnését követően az egészségügyét felelős miniszter kezdeményezi a Kormány intézkedését az Állami Egészségügyi Tartalékból kiadott készletek soron kívüli visszapótlásához szükséges forrás biztosításához.

(4) Az egészségügyi válsághelyzet miatt keletkezett ellátási többletfeladatokhoz felhasznált tartalékkészletekről, a pótlólagos beszerzések, továbbá az Állami Egészségügyi Tartalék visszapótlásra biztosított költségvetési keret felhasználásáról az egészségügyét felelős miniszter az egészségügyi válsághelyzet megszűnését követő 60 napon belül beszámol a Kormány részére.

(5) Az Állami Egészségügyi Tartalékkal való gazdálkodás részletes szabályait külön jogszabály határozza meg.

20. §

Az Eütv. 230. § (5) bekezdésében meghatározott térítést a központi költségvetés az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium fejezeti költségvetésén belül
a) a működési kiadások tekintetében az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat,
b) az egészségügyi anyagok beszerzése tekintetében az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézet
költségvetésében biztosítja.

21. §

A katasztrófa-egészségügyi ellátásban részt vevő,
a) az Egészségbiztosítási Alap terhére finanszírozott egészségügyi szolgáltató – a katasztrófa-egészségügyi ellátással kapcsolatosan felmerülő többletbeszerzések kivételével – önállóan végzi az ellátás folyamatosságához szükséges egészségügyi beszerzéseit,
b) nem az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott önálló szükséggyógyintézet részére az ellátás folyamatosságához szükséges egészségügyi beszerzéseket, valamint az Egészségbiztosítási Alap terhére finanszírozott egészségügyi szolgáltatók egészségügyi többletbeszerzéseit az egészségügyi szolgáltató beszerzéseit végző szervezet bevonásával az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézet végzi.

9. Záró rendelkezések

22. §

Ez a rendelet 2012. július 1-jén lép hatályba.

23. §

Hatályát veszti a katasztrófa-egészségügyi ellátásról szóló 377/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet.

A Kormány
…/2012. (…) Korm. rendelete

az egészségügyi dolgozók 2012. évi bér- és illetmény-kiegészítésének, valamint az ahhoz kapcsolódó támogatás igénybevételének részletes szabályairól

A Kormány az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 28. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:

1. §

(1) Az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvényben (a továbbiakban: Eütev.) meghatározott egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó, az Eütev. 11/A. § (4) bekezdése szerinti orvosi, 11/A. § (5) bekezdése szerinti egészségügyi szakdolgozói és egészségügyben dolgozói, valamint  11/A. § (6) bekezdése szerinti, felsőfokú végzettséggel betölthető munkaköröket az 1. melléklet tartalmazza.

(2) Az (1) bekezdés szerinti munkakörök megnevezése és tartalma tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény egészségügyi intézményekben történő végrehajtásáról szóló 356/2008. (XII. 31.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Kjt. vhr.) foglaltak az irányadóak. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) hatálya alá nem tartozó munkáltató esetében meg kell állapítani, hogy az egészségügyi dolgozó vagy az egészségügyben dolgozó munkaköre, a munkakör tartalma, foglalkoztatási osztályba sorolása alapján melyik közalkalmazotti munkakörnek felel (feleltetető) meg.

(3) A Kjt. hatálya alá nem tartozó munkáltatók esetében az (1) bekezdés hatálya alá tartozó alkalmazottak tekintetében a visszamenőleges és folyamatos illetmény- vagy bérnövelés összegének meghatározása érdekében meg kell állapítani, hogy az egészségügyi dolgozó vagy az egészségügyben dolgozó számára 2012. július 1-jétől melyik közalkalmazotti fizetési osztályt (besorolást) és fizetési fokozatot kellene megállapítani abban az esetben, ha a munkáltató 2012. július 1-jével a Kjt. hatálya alá tartozó munkáltató számára kerülne átadásra. 

(4) Ha az (1) bekezdés hatálya alá tartozó alkalmazott besorolása vagy fizetési fokozata 2012. július 1-jét követően változik, vagy – a Kjt. hatálya alá nem tartozó munkáltató esetében a (3) bekezdés alapján elvégzett besoroláshoz képest a Kjt. szabályai alapján változna – a folyamatos bérnövelés összegét a változás időpontját követő naptári hónaptól kell módosítani.

(5) Az Eütev. 11/A. § (2) bekezdés a) pontjának hatálya alá tartoznak a fekvő- vagy járóbeteg-szakellátáson kívül a következő egészségügyi szolgáltatások:
a) mentés,
b) betegszállítás,
c) vérellátás.

(6) Ha egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi intézményben az (1) bekezdés szerinti munkakörben foglalkoztatott személy a munkaköre keretei között 
a) az (5) bekezdésben foglalt ellátásokon, egészségügyi szolgáltatásokon kívül más ellátási forma vagy más egészségügyi szolgáltatás nyújtásában is részt vesz, rá az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályokat abban az esetben kell alkalmazni, ha az (5) bekezdésben foglalt ellátások, szolgáltatások nyújtása legalább a munkaideje felében történik, 
b) kizárólag az (5) bekezdésben foglalt ellátásokon, egészségügyi szolgáltatásokon kívüli ellátási forma vagy egészségügyi szolgáltatás nyújtását végzi, rá az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályokat nem kell alkalmazni.

(7) Az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályokat nem kell alkalmazni arra az egészségügyi szakképesítéssel rendelkező oktatóra, akit kizárólag oktatási szakfeladaton, oktatási tevékenység végzésére irányuló, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény felsőoktatásban való végrehajtásáról és a felsőoktatási intézményekben történő foglalkoztatás egyes kérdéseiről szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó munkakörben foglalkoztatnak. 

2. §

(1) Az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi dolgozót vagy egészségügyben dolgozót foglalkoztató egészségügyi szolgáltató munkáltató az Eütev. 30. §-a szerinti támogatás iránti igényét a 2. melléklet szerinti tartalommal elektronikus úton nyújtja be a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) részére.

(2) A munkáltató által igényelhető működési célú, támogatásértékű bevételként nyújtható támogatás (a továbbiakban: támogatás) mértéke megegyezik az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó foglalkoztatottját az egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi … törvény 29. §-a alapján megillető visszamenőleges és  folyamatos illetmény- vagy bérnövelés – adó- és járulékterhekkel együttesen értendő – mértékével.

(3) A kérelem elektronikusan kitöltendő példányát a GYEMSZI bocsátja a munkáltató rendelkezésére.  

3. §

(1) A támogatási iránti igényt a GYEMSZI továbbítja az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) részére.

(2) A munkáltató a 2012. január 1-je és 2012. május 31-a közötti időszak tekintetében járó visszamenőleges illetmény- vagy bérnövelésre tekintettel a támogatás iránti igényét 2012. július 15-ig nyújtja be, amely előzetes adatközlés alapján az OEP támogatási előleget nyújt.

(3) A munkáltató a 2012. július 1-jei állapotra tekintettel a visszamenőleges és folyamatos illetmény- vagy bérnövelés iránti támogatási igényét 2012. augusztus 15. napjáig nyújtja be a GYEMSZI részére. A folyamatos illetményemelés tekintetében 2012. évben további igénybejelentésre az (5) és (6) bekezdésben foglaltak kivételével nem kerül sor. 2013. évtől az igényt félévente, a január 1-jei állapotra tekintettel február hónap 15. napjáig és július 1-jei  állapotra tekintettel augusztus 15. napjáig kell benyújtani.

(4) Az igénylésnek megfelelő támogatási összeget az OEP havi részletekben utalványozza a munkáltatónak. 

(5) A munkáltató a (2) és (4) bekezdés alapján kifizetésre került támogatásból 2012. január-szeptember hónapokra ténylegesen kifizetett és az október-december hónapokra várhatóan kifizetésre kerülő összegekkel 2012. október 15-ig elszámol a 3. melléklet szerinti tartalommal az OEP felé. 2013. évtől az elszámolás a tárgyévet megelőző év október hónaptól a tárgyév szeptember hónapjáig tartó időszakra a ténylegesen kifizetett összegekkel október 15-ig esedékes.

(6) A GYEMSZI a támogatási iránti igényt, az igénylés adattartalmát is ide értve, valamint a ténylegesen megvalósított béremelést is ellenőrizheti, amelynek eredményéről az OEP-et is tájékoztatja. A GYEMSZI az ellenőrzés keretében annak adattartalmát érintően – hatáskörében eljárva – kiegészítő adatokat kérhet a munkáltatótól. Az ellenőrzés eredménye alapján a munkáltató által benyújtott és a tényleges támogatási igény közötti különbséget az OEP a soron következő hónapban esedékes utalványozás alkalmával érvényesíti.  A munkáltató az egészségügyi szakfeladataiban, ellátási területében vagy finanszírozásában beállt, a támogatási iránti igényét öt százalékot elérő mértékben érintő változás esetén új igényt köteles benyújtani. 

4. §

 (1) A GYEMSZI ellenőrizheti
 a) a benyújtott igénylések e rendeletben és az Eütev.-ben meghatározott jogosultsági feltételeknek való megfelelését,
 b) a foglalkoztatott részére történő kifizetések végrehajtását,
 c) az egyházi fenntartású munkáltatók által igényelt támogatás teljes körű felhasználását és elszámolását.

(2) A támogatások elszámolásának utólagos – adott esetben helyszíni szemle útján történő – ellenőrzése céljából minden támogatásban részesített foglalkoztató köteles részletes – jogosult személyenkénti bontásban – nyilvántartást vezetni az érintett egészségügyi dolgozók jogviszonyának típusáról, munkaidejéről, az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályokat érintő, munkavégzési kötelezettséggel nem járó időszakokról és azok jogcíméről, munkaköri- és béradatairól.

5. §

Ez a rendelet 2012. július 1. napján lép hatályba.

1. melléklet a …/2012. (…) Korm. rendelethez

I. Az Eütev. 11/A. §	(4) bekezdése szerinti orvosi munkakörök:
1.	orvos igazgató*,**
2.	vezető főorvos (osztály-, részleg-, rendelő)*
3.	orvos
4.	szakorvos
5.	alorvos*
6.	adjunktus*
7.	főorvos*
8.	fogorvos
9.	fogszakorvos

II. Az Eütev. 11/A. §	(5) bekezdése szerinti egészségügyi dolgozói és egészségügyben dolgozói munkakörök:
1.	osztályvezető főnővér**
2.	osztályvezető főnővér-helyettes**
3.	vezető ápoló*,**
4.	vezető ápoló-helyettes**
5.	vezető (asszisztens, műtős, szülésznő)*
6.	főápoló/főnővér/klinikai, osztályos, részlegfelelős főnővér/főmadám/főműtős/nő (vezetői megbízás nélkül)
7.	mentálhigiénés szakember
8.	egyetemi okleveles ápoló/diplomás ápoló
9.	általános ápoló
10.	ápoló, csecsemő- és gyermekápoló
11.	szakápoló
12.	ápolási asszisztens
13.	segédápoló
14.	egyéb ápoló/szakápoló
15.	asszisztens
16.	szakasszisztens
17.	segédasszisztens
18.	egyéb asszisztens/szakasszisztens
19.	laborasszisztens*
20.	orvosdiagnosztikai laboratóriumi analitikai asszisztens
21.	dietetikus
22.	diétás nővér
23.	rehabilitációs tevékenység terapeuta
24.	gyógytornász
25.	konduktor
26.	szülésznő
27.	védőnő/családgondozó védőnő
28.	mentőtiszt
29.	mentőápoló
30.	mentő gépkocsivezető
31.	szolgálatvezető
32.	betegszállító/betegkísérő
33.	beteghordó*
34.	gondozó
35.	segédgondozó
36.	egyéb gondozó
37.	radiológus
38.	radiográfus
39.	szonográfus*
40.	egészségügyi laboráns
41.	optometrista
42.	boncmester
43.	boncsegéd
44.	klinikai fogászati higiénikus
45.	vizsgázott fogász
46.	műtőtechnikus
47.	műtőssegéd
48.	gipszmester
49.	gyógymasszőr, sportmasszőr
50.	masszőr (fürdősmasszőr)
51.	egészségügyi operátor
52.	orvosírnok
53.	laboráns, vegyésztechnikus
54.	kardiotechnikus
55.	fertőtlenítő sterilező
56.	sterilizáló*
57.	egészségnevelő

III. Az Eütev., 11/A. § (6) bekezdése szerinti, felsőfokú végzettséggel betölthető munkakörök:
1.	főgyógyszerész*
2.	gyógyszertárvezető*
3.	gyógyszertárvezető helyettes*
4.	gyógyszerész
5.	szakgyógyszerész
6.	pszichológus
7.	klinikai szakpszichológus
8.	laboratóriumi vegyész, vegyészmérnök, biológus
9.	klinikai sugárfizikus, klinikai biokémikus, klinikai mikrobiológus, molekuláris biológiai diagnosztikus
10.	gyógypedagógus
11.	logopédus
12.	mikrobiológus*

IV. Azon munkakörök ahol az egészségügyi szakképesítéshez igazodóan szükséges  a foglalkoztatott besorolása az I-III. pontok valamelyikébe:
1.	főigazgató*
2.	főigazgató-helyettes*
3.	ápolási igazgató*,**
4.	ápolási igazgató-helyettes*
5.	foglalkoztatásvezető
6.	foglalkoztató
7.	munkavezető, foglalkozásvezető

Jelmagyarázat: 	
* = a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség egészségügyi intézményeiben foglalkoztatott közalkalmazottakra irányadó munkakör
** = a Kjt. vhr. 17. §-ában említett fegyveres szerveknél foglalkoztatott közalkalmazottakra irányadó munkakör 

2. melléklet a …/2012. (…) Korm. rendelethez
Igénylő lap 
az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi dolgozót vagy egészségügyben dolgozót foglalkoztató egészségügyi szolgáltató munkáltató által igénybe vehető támogatáshoz

1. A munkáltatóra vonatkozó adatok
1.1. neve,
1.2. címe,
1.3. fenntartója, tulajdonosa neve, címe, adószáma
1.4. törzsszáma,
1.5. adószáma,
1.6. pénzforgalmi jelzőszáma,
1.7. KSH kódja,
1.8. pénzügyi körzet,
1.9. OEP finanszírozási kód,
1.10. bankszámlaszám, bankszámlát vezető pénzintézet neve

2. A támogatásra vonatkozó adatok
2.1. az Eütev. 11/A. § (4) bekezdése alapján béremelésre jogosult orvosok száma, és e jogosultak után igényelt támogatás összesített összege,
2.2. az Eütev. 11/A. § (5) bekezdése alapján béremelésre jogosult egészségügyi szakdolgozók és egészségügyben dolgozók száma, és e jogosultak után igényelt támogatás összesített összege,
2.3. az Eütev. 11/A. § (6) bekezdése alapján béremelésre jogosult felsőfokú végzettséggel betölthető munkakörökben foglalkoztatottak száma, és e jogosultak után igényelt támogatás összesített összege.
2.4. a támogatás igényelt összesített bruttó összege / hónap,
2.5. a kifizetőt terhelő közterhek összege / hónap

3. A foglalkoztatottra vonatkozó adatok (jogviszonyonként)
3.1. a foglalkoztatott munkáltató általi azonosítására szolgáló jogviszony-azonosító kód
3.2. az alkalmazott munkaszerződésében szereplő szakfeladatát, foglalkozását jelölő FEOR kód
3.3. a munkakör szabad szöveges leírása
3.4. a jogviszony teljes vagy részmunkaidős jellege, 
3.5. az alkalmazott iskolai végzettsége, foglalkozási területe, eredeti végzettsége, szakfeladata, valamint a Kjt. alá tartozó dolgozók esetében a besorolási kulcsszáma,
3.6. a törvényes munkaidő és a foglalkoztatott munkaszerződés szerinti heti munkaóráinak száma
3.7. a foglalkoztatott munkarendje szerinti, a tárgyhónap egészére megállapított munkanapok száma (a fizetett munkaszüneti napokkal együtt)
3.8. a nem jogszerző napok száma
3.9. az alkalmazott dolgozó kinevezés szerinti alap- és munkáltatói döntés alapján megállapított illetménye, valamint jogcímenként a rendszeres pótlék-adatai, vagy munkaszerződés szerinti bére, rendszeres pótlékai.

4. Záró rész
4.1. dátum
4.2. az adatlap kitöltéséért felelős neve, telefonszáma
4.3. a támogatási igény bejelentésére jogosult neve, aláírása
4.4. büntetőjogi felelősség tudatában tett nyilatkozat az adatok valóságtartalmáért

3. melléklet a …/2012. (…) Korm. rendelethez

Beszámoló 
az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi dolgozót vagy egészségügyben dolgozót foglalkoztató egészségügyi szolgáltató munkáltató által igénybe vett támogatásról

1. A munkáltatóra vonatkozó adatok
1.1. neve,
1.2. címe,
1.3. fenntartója, tulajdonosa neve, címe, adószáma
1.4. törzsszáma,
1.5. adószáma,
1.6. pénzforgalmi jelzőszáma,
1.7. KSH kódja,
1.8. pénzügyi körzet,
1.9. OEP finanszírozási kód,
1.10. bankszámlaszám, bankszámlát vezető pénzintézet neve

2. A támogatásra vonatkozó adatok
2.1. az igényelt támogatásra vonatkozó adatok a 2. melléklet 2. pontja szerint
2.2. az Eütev. 11/A. § (4) bekezdése alapján béremelésre jogosult, az adott időszakban alkalmazásban álló orvosok száma, és e jogosultak után kapott támogatás összesített összege,
2.3. az Eütev. 11/A. § (5) bekezdése alapján béremelésre jogosult, az adott időszakban alkalmazásban álló egészségügyi szakdolgozók és egészségügyben dolgozók száma, és e jogosultak után kapott támogatás összesített összege,
2.4. az Eütev. 11/A. § (6) bekezdése alapján béremelésre jogosult, az adott időszakban alkalmazásban álló felsőfokú végzettséggel betölthető munkakörökben foglalkoztatottak száma, és e jogosultak után kapott támogatás összesített összege.
2.5. a kapott támogatás összesített bruttó összege / hónap,
2.6. a kifizetőt terhelő közterhek összege / hónap,

3. A kifizetett béremelésre vonatkozó adatok
3.1. a kifizetőt terhelő, közterhekkel növelt bruttó összeg (Ft)
3.2. a foglalkoztatottaknak kifizetett/október-december hónapokra kifizetendő nettó összege 

4. Záró rész
4.1. dátum
4.2. az adatlap kitöltéséért felelős neve, telefonszáma
4.3. a támogatási igény bejelentésére jogosult neve, aláírása
4.4. büntetőjogi felelősség tudatában tett nyilatkozat az adatok valóságtartalmáért